kamy
ząbŭ
vìsegda
upŭvanĭje
žešti
dati
studenŭ
sobota
lĭstĭ
duchati
gnesti
pražiti
sěmę
gospodĭ
tĭšta
běžati
malo
pustiti
zijati
kumirŭ
vrěditi
gradŭ
cěsarica
vŭz-
sąsědŭ
tvoriti
roditi
branĭ
brěgŭ
sŭdravĭje
kyslŭ
tešti
nebogŭ
ovĭnŭ
srŭdĭce
krasti
(o)kruglŭ
črŭmĭnŭ
napadenĭje
sŭsŭ
poměnąti
debelŭ
ovoštĭ
šujĭ
prŭstenĭ
vŭstokŭ
jadŭ
mělŭkŭ
rana
milosrŭdĭje
osilŭ
iskati
gostĭ
cěliti
ubojĭ
pątĭ
slĭza
cěpiti
mostŭ
orati
sirota
pastorŭku
sŭgŭnąti
istočĭnikŭ
trěti
sklęzĭ
větvĭ
blagosloviti
konjĭ
sěděti
podvignąti sę
luna
sŭpasti
posagati
krŭma
vŭniti
zabyti
piti
mrakŭ
propovědati
sĭrebro
ne povinĭnŭ
obličiti
zrĭcalo
podŭ
(pri)zŭvati
strěla
językŭ
gladŭ
loza
lice
žętva
iti
postĭlati
dělatelĭ
(o)ženiti sę
bratu-čędŭ
sąprągŭ
mati
nedągŭ
tokŭ
trišdy
srŭchŭkŭ
jęčĭněnŭ
ratĭ
pristanište
prodati
męso
mądrŭ
ankura
vrŭvĭ
kola
glagolŭ
vĭčera
vrěmę
mŭnožĭstvo
člověkŭ
gromŭ
pogreti
bogŭ
vina
blagovonĭnŭ
gumĭno
kor(ŭ)da
krŭzno
šilo
zlato
otrava
lože
maštecha
otročę
mąžĭ
črěvo
sěti
tatĭva
mlatŭ
oděti
glina
gora
obrěsti
vŭzvěstiti
telę
sŭvědětelĭ
sěnĭ
bĭrati
lŭžica
utrě
svęštenikŭ
obratiti
uraziti
vŭ slědŭ iti
ležati
čeljustĭ
srěda
grivĭna
krŭvĭ
razoriti
tělo
česalo
padati
kašĭljati
ląka
glasŭ
kusati
plŭstĭ
velikŭ
(za-)prětiti
sŭrebroljubĭcĭ
nesti
vědĭma
kŭsněti
prŭstŭ
polučiti
prinesti
zŭlŭ
jesenĭ
kral'ĭ
chromŭ
rebro
želěso
rodŭ
s(ŭ)rebro
ognĭ
krilo
kolěno
konĭcĭ
bogatŭ
nevolja
(po-)sŭlati
ladĭji
domŭ
želěti
pravĭdĭnŭ
pljĭvati
sramŭ
mlěko
(sŭ-)konĭčati
mlŭčati
(po-
ucho
ubijĭstvo
udobĭ
otĭčimŭ
dělati
grozdŭ
krągŭ
nedělja
plavati
větrŭ
ljuby
vonjati
grĭnĭčarĭ
zasada
grysti
mĭgla
moliti
vojĭ
dŭždĭ
město ravĭno
orąžĭja
žĭrĭcĭ
baba
otiti
lobŭzati
otŭvrěsti
pětelŭ
ponedělŭkŭ
plŭtĭ
prasę
česlŭ
věděti
gŭnati
pokloniti sę
isplŭnŭ
rąbŭ
pastorŭka
abĭje
tektonŭ
poletěti
mysĭ
dlŭgŭ
pešti
lakŭlĭ
ostrovŭ
poslušati
sŭgybati
(po)kaznĭ
dĭnĭsĭ
(za)ključiti
kožuchŭ
plŭziti
sŭpati
mědĭ
věštati
tretĭjĭ
vozŭ
palĭcĭ
balĭji
(pro)klęti
zĭrěti
smrŭděti
mirŭ
blądĭnica
blĭštati
měriti
ljudĭje
nadragy
zmija
synŭ
drŭžati
otŭ-dati
měsęcĭ
neprijateljĭ
pomesti
bratŭ
čęsto
vĭrěti
pĭsati
lŭbŭ
bezumĭnŭ
pasomŭ
plinŭta
nosŭ
žestokŭ
rĭvĭnĭje
mokrŭ
očesŭ
duchŭ
dlŭžĭnŭ byti
kobĭ
iměti
otokŭ
potŭ
slovo
ognište
KeyMary Ritchie & ComrieBernard (eds.) 2015. The Intercontinental Dictionary Series. Leipzig: Max Planck Institute for Evolutionary Anthropology. (Available online at http://ids.clld.orgAccessed on 2018-04-19.)
Max Planck Institute for Evolutionary AnthropologyLeipzig
načęlo
trŭžište
rešti
zĭdati
ključĭ
ągŭlŭ (kutŭ)
*igŭla
jędza
misa
vreteno
velijĭ
rąka
ątroba
vŭprositi
polŭ
sapožĭnikŭ
malŭ
vesti
veslo
kotŭka
ryba
jugŭ
kuplją dějati
gradište
paky
čelo
čari
vęšte
chrabŭrŭ
běsŭ
navĭ
sračica
tĭma
tvrŭdŭ
kurŭ
tęžatelĭ
chvaliti sę
strěcha
rasypati
němŭ
ledŭ
čisti
zamka
novŭ
sulica
pěti
tiskati
žrŭnŭvi
(vŭz)braniti
mŭnogŭ
medvědĭ
stěna
oběštati
brĭzo
grudĭ
britva
tĭmĭnŭ
jędro
ženiskŭ
veštĭ
volŭ
obědŭ
brazda
črěvĭjĭ
osąditi
približiti sę
blizŭ
čaša
mŭnožějĭ
krŭmilo
vŭzęti
roditeli
pĭperŭ
životŭ
zvękŭ
tęžĭkŭ
trapeza
plěnĭnikŭ
iskusiti
jarostì
valiti
najęti
věrą jęti
plesti
mĭněti
kokošĭ
šiti
rasti
ovĭsŭ
vĭsi
(u)mrěti
slěpŭ
pomošti
črŭvĭ
postaviti
bŭděti
krŭčagŭ
pĭšenica
dychati
dlato
mąžiskŭ
učenikŭ
golŭ
lěto
postavŭ
svěšta
poběda
danĭ
*oględalo
jęti
pogubiti
kostĭ
čęstĭ
jutro
znati
malŭženĭstvo
ošibŭ
borŭ
pĭrja
ne udobĭ
lěvŭ
zatvoriti
prěmądrŭ
gorĭkŭ
sladŭkŭ
mądĭnŭ
prěstati
smradŭ
odežda
bujĭ
sědalište
otŭmetati sę
rŭžĭ
pitikŭ
nuta
svekry
vŭstaniti
tręsti
topiti
velĭbądŭ
dĭbrĭ
ploskŭ
izgŭnati
lizati
světŭ
jadrilo
grŭnĭcĭ
plešte
prěljubodějanĭje
cělŭ
*govędo
vŭzlysŭ
svobodĭ
věštica
skovrada
prědati
lěnŭ
děvica
ryti
lěsŭ
osęzanĭje
morje
nyně
(j)aviti sę
stĭdza
klętva
skotŭ
(j)aviti
vŭkusŭ
koža
skrŭbĭ
pekle
lopata
nečistŭ
sěno
cěna
rebra
mąditi
nizŭkŭ
kozĭlę
sąmi��nenĭje
ąkotĭ
žena
lomiti
strastĭ
vrŭchŭ
stenati
odrŭ
zelenŭ
brĭnĭje
četurĭtŭkŭ
ląkŭ
těsto
trudĭnŭ
popelŭ
voziti sę
slanŭ
pozdě
trudŭ
krajĭ
vyja
iz-)gubiti
dětĭ
sŭnŭ
zinąti
měniti
ąchati
lěkŭ
ustĭna
dělo
platĭno
osęzati
gladŭkŭ
pętĭnica
cěsar'ĭ
sŭvada
kobyla
otŭvěštati
ogradŭ
gněvŭ
vrŭtŭ
chramŭ
bljĭvati
dělŭ
pluti
variti
godovablĭ
prĭstŭ
gorěti
platŭ
groziti
ljubodějica
riza
olŭ
žlĭtŭ
širokŭ
(vŭz)glagolati (na)
niva
lono
studenĭcĭ
prěbyti
ništĭ
žito
olějĭ
těsnŭ
(otŭ)pustiti
sŭmrŭtĭ
mlěti
pravŭ
město
zvąkŭ
sŭbĭrati
kotora
plodŭ
rěšiti
vŭzdvignąti
vrŭtogradŭ
sądŭ
sirŭ
junŭ
učitelĭ
poludĭne
goniti
plěnŭ
nikŭdaže
srŭpŭ
bykŭ
krątiti
strana
plemę
vŭžešti
gręsti
kolesa
uměsiti
ązlŭ
blizĭ
pŭtenĭcĭ
kladęzi
vrěšti
žĭrěti
gnojĭ
kratŭkŭ
věrĭnŭ
peštĭ
dupina
rabŭ
zvěrĭ
rogŭ
kopati
bljudo
bričĭ
otŭvrěšti sę
vlŭna
trajati
kŭnigy
balĭstvo
bĭčela
otŭpustiti
vlěšti (tęgnąti)
lĭjati
daleče
koza
krovŭ
črĭvenŭ
kradĭba
*gąsĭ
vajati
bolěznĭ
strachŭ
pĭsŭ
brakŭ
kŭsĭnŭ
popŭ
kŭžĭdo
kąšta
igrati
synovĭ
sapogŭ
jęčĭnŭ
gląbokŭ
tŭkati
mlŭnĭjĭ
sěšti (-krojiti)
tri kraty
zaklenąti
prŭsi
brŭvĭ
polje
maslo
(j)avě
buditi
za utra
svętŭ
jezero
motyka
cvětŭ
kositerŭ
večerŭ
pažitĭ
vĭdova
stojati
(raz)ląčiti
rěka
chudŭ
krabĭjĭ
nagŭ
grŭdŭ
vŭzŭpiti
duša
učiti sę
chvatiti
obonjati
jachati
narodŭ
kokotŭ
nenavistĭ
dobrŭ
kaplja
prědělŭ
tatĭ
jasno
lisŭ
kosnąti
utro
slŭnĭce
zakonŭ
*mądo
prachŭ
dovolĭnŭ
zapověděti
jedinŭ
glagolati
vysokŭ
pověděti
žiteljĭ
sąditi
orądĭje
štěnĭ
čĭvanŭ
rano
olovo
svekrŭ
otrokŭ
dvignąti
časŭ
pišta
korabljĭ
ispovědati
svinija
povelěti
košĭ
košulja
tlěšti
jela
ubiti
otrokovica
vrata
jazva
dĭrati
načętŭkŭ
ralo
rastęšti
pętŭkŭ
bliscanije
vlŭšiba
monisto
istina
dąbŭ
sĭcati
vŭkusiti
živŭ
opašĭ
vesna
viděti
studŭ
plaštĭ
neistovŭ
světĭlŭ
pero
sŭsĭcĭ
blaženŭ
otĭcĭ
kupĭcĭ
mečĭ
sŭsati
gotovŭ
pokazati
kupiti
nąžda
priskrŭbĭnŭ
gusĭ
veselŭ
jelenĭ
kovati
sŭlęšti
pasti
sluga
jarĭmŭ
chlěbŭ
kotĭlŭ
drŭzŭ
synovica
konĭčina
pręsti
vragŭ
priti
prijateljĭ
ukrašenĭje
pąpŭ
(za)vrěti
starŭ
loviti
ględati
krĭstŭ
vŭpiti
obrazŭ
žiznć
vŭnukŭ
sądĭji
razuměti
mesti
oblěšti
rŭdrŭ
lŭža
šlěmŭ
sijati
ljubiti
kolo
mrŭtvŭ
ujĭ
kozĭlŭ
vlŭkŭ
drěvodělja
jedino
crŭky
užasŭ
skinĭji
pečalĭ
igŭlinŭ
plakati
vŭnuka
podobĭnŭ
imę
ierejĭ
desnŭ
kranijevŭ
mastĭ
dŭšti
povrěsti
silĭnŭ
zidŭ
stĭklo
slušati
kopĭje
vlasti
bělŭ
nikoliže
radostĭ
drěvo
noštĭ
isto
otŭštetiti
sŭdravŭ
bolijĭ
tretĭjĭnikŭ
pĭjanŭ
nebo
pěsŭkŭ
vaditi (na)
pomyšlenĭje
ąže železĭno
lanita
graždaninŭ
sadŭ
kričati
plęsati
zazĭrěti
lĭštati sę
radŭ
postiti
pąpŭkŭ
umŭ
nožĭ
žęti
pojasŭ
(sŭ)viti
prositi
neprazdĭna
lěkarĭ
chyzŭ
lĭgŭkŭ
mozgŭ
mąka
govno
chartija
běda
(sŭ)dělati
vĭsĭ
blagŭ
chribŭtŭ
nestera
golěnĭ
žęžda
nositi
ubogŭ
netĭjĭ
rąčĭnikŭ
vrŭčĭ
vojinŭ
(prě)smykati sę
iziti
dĭnĭ
nacęti
sŭměti
vĭsěkŭ
umoriti
snucha
vrŭsta
pŭtica
chraniti
maslina
svila
myti
oblakŭ
ostrĭje
mlatiti
solĭ
vŭzdati
koristĭ
ostaviti
cvětĭcĭ
korenĭ
pogręznąti
skala
osęgnąti
pivo
obyčaj
prikasati
boljarinŭ
sěkyra (brady)
chlěvŭ
-brězgŭ
světilĭnikŭ
sŭmotriti
otĭčĭstvĭje
vŭzduchŭ
rąkavica
krava
ništa
tŭštĭ
biti
kuplja
drŭkolĭ
selo
ązŭkŭ
plamy
sąbota
sěverŭ
nitĭ
žiti
voda
gluchŭ
běstvo
obitati
nadežda
okno
prŭstŭ (?)
azno
věja
valŭ
pĭrěti sę
pastuchŭ
synovĭcĭ
štitŭ
medŭ
sŭvęzati
jadĭ
jasti
myšĭca
vetŭchŭ
pokryti
zętĭ
dymǎ
krěpŭkŭ
vŭ zajĭmŭ dajati
dvĭrĭ
prisęšti
pila
trŭgŭ
noga
skočiti
ostrŭ
čistitel'ĭ
adŭ
bojaznĭ
žrěbę
cělovati
otĭčuchŭ
brada
črŭnŭ
brašĭno
zemlja
vŭtornikŭ
tonąti
agnĭcĭ
tĭstĭ
trava
potŭštati sę
sŭčetati
dŭno
tąpŭ
věrovati
pomęnąti
choditi
sněgŭ
pomĭne��ti
graditi
prisęga
ramo
pritęžati
zvězda
potrěba
zorę
ovĭca
vlasŭ
otŭrešti
gvozdĭ
vŭskrilĭje
mladĭnĭcĭ
zima
(po)vinĭnŭ
rylo
prizrakŭ
drŭva
ajĭce
groznŭ
lĭvŭ
dědŭ
žrŭny
strŭpĭlĭnŭ
klaněti sę
stryjĭ
mĭskŭ
prŭvŭ
plěšivŭ
pepelŭ
križĭ
osĭ
trŭstĭ
prispěti
narešti
glava
oko
sedmica
šija
zapadŭ
vŭznesti
grobŭ
klęti sę
večerja
nravŭ
prašta
plakati (sę)
cěsta
někŭgda
milostĭ
lŭžesŭvěděnĭje
prostiti
listŭ
grebenĭ
sapogošĭvĭcĭ
igo
skoro
jętro
sĭčĭ
klasti
udariti
vějati
brati
godina
mysliti
dvorŭ
vŭzdrastŭ
vračĭ
(ras)kajati sę
padŭšti
rězati
lěčiti
světiti
sukno
sinĭ
temĭnica
potokŭ
ostati
věra
drŭzati
moliti sę
truzdŭ sę
položiti
trupŭ
trĭje
jadro
smoky
tĭnŭkŭ
ąty
nakovalo
mękŭkŭ
gostinĭnikŭ
godŭ
lajĭno
strupŭ
suchŭ
zelĭje
bolĭnŭ
smějati sę
kosa
ožrělĭ
velĭjĭ
rąžĭnŭ
po-slědovati
sŭrěsti
kovačĭ
tichŭ
stranĭnŭ
spěšiti
drugŭ
syrŭ
tajĭnŭ
vŭ-
sestričištĭ
stĭza
poslědĭnĭjĭ
želądĭ
sŭtęžati
jucha
brŭvŭno
chvala
nogŭtĭ
čistŭ
mucha
kurę
žrŭtva
lĭnŭ
šelkŭ
sestra
pogrąžati
dychanĭje
ol(ŭ)tarĭ
vino
(sŭ-)měsiti
agnę
krasĭnŭ
zajęti
(po)velěti
usta
teta
bratrŭ
mĭzda
pŭta
pastyrĭ
sŭkazati
učiti
otvoriti
toplŭ
zavistĭ
orěchŭ
dragŭ
slabŭ
mlěsti
roždenĭje
nikŭgdaže
chlŭmŭ
znamenĭje
grŭlo
slyšati
obĭštĭnikŭ
sŭkryti
stlŭpŭ
dŭska
skorŭ
bobŭ