#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מו. 1 מום ועבודה האם פוסלים בפרה ובעגלה ומנין?	"מום פוסל בפרה ולא בעגלה, ואין ללמוד עגלה מפרה בק&quot;ו {שבפרה שנים פוסלים ובעגלה לא} או בג&quot;ש {עול עול} דכתיב &quot;בה&quot; ולא בעגלה.<p dir=""rtl"">שאר עבודות פוסלות בעגלה ופרה גמרינן ממנה בג&quot;ש &quot;עול&quot; &quot;עול&quot;, ומה דכתיב בעגלה &quot;בה&quot; לא למעט פרה אלא למעט קדשים שלא נפסול אותם מק&quot;ו מעגלה {שבעגלה מום לא פוסל ובקדשים כן, ובאותם קדשים שאין השנים פוסלים בהם}.</p>"	סוטה מו.		ט'
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מו. 2 עול ושאר עבודות מנין שפוסלים בעגלה ובפרה ומנין, וכיצד פוסלים?	"בעגלה כתיב &quot;אשר לא עובד בה אשר לא משכה בעול&quot;. בפרה כתיב &quot;אשר לא עלה עליה עול&quot;.<p dir=""rtl"">שאר עבודת בפרה - לחד תנא [יליפין ק&quot;ו מעגלה ואם ת&quot;ל שניתן לפרוך את הק&quot;ו] ילפינן עול עול לג&quot;ש, ולשיטה זו אין להוסיף בפרה יותר מבעגלה ובשניהם אינו חייב בשאר עבודות עד שימשוך. חד תנא יליף מגופה דפרה &quot;אשר לא עלה עליה עול&quot; 'אשר' רבוי הוי {ולא כלל ופרט} לרבות שאר עבודות, וכשיטה זו אמר רב יהודה אמר רב דאמר שיש לחלק בין עגלה לפרה שבפרה פסל מיד ובעגלה עד שימשוך דכתיב &quot;אשר לא משכה בעול&quot;. </p><p dir=""rtl"">לשיטה זו הטעם דכתיב 'עול' שעול פוסל אפי' שלא בשעת עבודה ושאר עבודות פוסלים רק בשעת עבודה, וכיוצא בו דרשינן גבי עגלה ערופה דלא דרשינן אשר לא עובד כלל ולא משכה בעול פרט אין בכלל אלא מה שבפרט דאשר רבויא הוא ומאי דכתיב עול שהוא פוסל אף שלא בשעת עבודה.</p>"	סוטה מו.		ט'
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מו. 3 משיכת עול בעגלה בכמה?	פשט ר' יוחנן לר' אבהו כמלא עול, ופי' ההוא מרבנן בשם ר&quot;י משיכת עול לרחבו טפח {וקמ&quot;ל ששיעור עול ברחבו טפח ונפק&quot;מ למקח וממכר]	סוטה מו.		ט'
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מו. 4 מאי נחל איתן ומנין?<p dir=""rtl"">[מדוע אמרה תורה הבא עגלה ערופה בנחל איתן?]</p>"	"תנא דמתניתין אמר איתן כמשעו קשה, כדכתיב &quot;איתן מושבך ושים בסלע קנך&quot; ואומר &quot;שמעו הרים את ריב ה' והאיתנים מוסדי ארץ&quot;, אחרים אומרים ישן כדכתיב &quot;גוי איתן הוא גוי מעולם הוא&quot;. מכל מקום אף אם אינו קשה כשר.<p dir=""rtl"">א&quot;ר יוחנן בן שאול מפני מה אמרה תורה הביא עגלה בנחל איתן, אמר הקדוש ברוך הוא יבא דבר שלא עשה פירות ויערף במקום שאין עושה פירות, ויכפר על מי שלא הניחו לעשות פירות, היינו מצוות.</p>"	סוטה מו.		ט'
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מו. מנין שאין עבודה פסולת בשאר קדשים (בעבודת היתר, עבודת איסור ואחר שהוקדשו)?	"עבודת היתר ילפינן &quot;עורת או שבור....לא תקריבו אלה&quot; אלה אי אתה מקריב, אבל אתה מקריב שנעבדו בהם עבודה.<p dir=""rtl"">עבודת איסור - &quot;ומיד בן נכר...מכל אלה&quot; אלה אי אתה מקריב, אבל אתה מקריב שנעבדה בו עברה.</p><p dir=""rtl"">נעבדה אחר שהוקדשה - מדכתיב בעגלה ערופה &quot;בה&quot; בה ולא בקדשים.</p>"	סוטה מו.		ט'
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מו: 1 מנין שעריפת העגלה הוא בקופיץ מאחריה?	גמר עריפה עריפה מחטאת העוף.	סוטה מו:		ט'
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מו: 2 &quot;אֲשֶׁר לֹא יֵעָבֵד בּוֹ וְלֹא יִזָּרֵעַ&quot; האם הוא להבא או לשעבר?	"אמר רבא להבא ודאי משמע לכו&quot;ע, וכן איתא במשנה מקומו אסור מלזרוע ומלעבד.<p dir=""rtl"">נחלקו האם הוא גם לשעבר, ר' יאשיה אמר לשעבר נמי משמע, דאֲשֶׁר לשעבר משמע, ור' יונתן אמר אֲשֶׁר רבויא הוא, לרבות שאר עבודות אבל לא לשעבר.</p>"	סוטה מו:		ט'
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מו: 3 אלו מלאכות אסור לעשות בנחל איתן אחר שערפו שם את העגלה?	אֲשֶׁר לֹא יֵעָבֵד בּוֹ לרבות שאר עבודות, וְלֹא יִזָּרֵעַ דוקא דומיא זדריעה שהיא בגוף הקרקע, לכן מלאכות שבגוף הקרקע אסור אבל סריקת פשתן וניקור אבנים מותר. [אין ללמוד כאן כלל ופרט לֹא יֵעָבֵד בּוֹ כלל וְלֹא יִזָּרֵעַ פרט, אין בכלל אלא מה שבפרט, דאֲשֶׁר רבויא הוא.]	סוטה מו:		ט'
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מו: 4 היכן זקני העיר רוחצים את ידיהם ומנין?<p dir=""rtl"">ואמרו &quot;ידינו לא שפכו את הדם הזה&quot; וכי עלה על לבו שב&quot;ד שופכי דמים?</p>"	"&quot;וכל זקני העיר ההיא הקרובים אל החלל ירחצו את ידיהם על העגלה הערופה בנחל&quot; שאין ת&quot;ל הערופה ומה ת&quot;ל הערופה על מקום עריפתה של עגלה. <p dir=""rtl"">ואמרו ידינו לא שפכו את הדם הזה ועינינו לא ראו וכי על לבנו עלתה שב&quot;ד שופכין דמים אלא לא בא לידינו ופטרנוהו בלא מזונות ולא ראינוהו והנחנוהו בלא לויה.</p>"	סוטה מו:		ט'
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מו: 5 מדוע כופים ללויה, מה יעשה מי שאין לו לויה, ועד כמה מלווים?	"תניא היה ר&quot;מ אומר: כופין ללויה ששכר הלויה אין לה שיעור, כמו שמצאנו באיש שגילה את הכניסה לבית אל היא לוז ששכרו היה רב מאוד.<p dir=""rtl"">אמר ריב&quot;ל: המהלך בדרך ואין לו לויה יעסוק בתורה שנאמר &quot;כי לוית חן הם לראשך&quot;</p><p dir=""rtl"">אמר רב יהודה אמר רב: כל המלוה את חבירו ארבע אמות בעיר אינו ניזוק.</p><p dir=""rtl"">שיעור לויה: הרב לתלמיד - עד עיבורה של עיר, חבר לחבר - עד תחום שבת, תלמיד לרב - אין לו שיעור ביאר רב ששת עד פרסה, וברבו מובהק שלשה פרסאות.</p><p dir=""rtl"">אמר רבי יוחנן משום רבי מאיר: כל שאינו מלוה ומתלוה כאילו שופך דמים, שאילמלי ליווהו אנשי יריחו לאלישע לא גירה דובים לתינוקות.</p>"	סוטה מו:		ט'
