#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כיצד אפשר לערב בשביל רבים?	"צריך לזכות ע""י אחר מזון ב' סעודות לכל אחד ואחד וצריך לומר הנוסח שיהא מותר להם לילך ע""י עירוב זו"	סימן תיג סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מאי שנא מעירובי חצרות דסגי במזון ב' סעודות סך הכל?	"1) ביאר הט""ז (ס""ק א') דבחצירות כל אחד אוסר על חבירו וע""י העירוב נעשו כאחד משא""כ בעירובי תחומין אין האיסור מחמת חבירו אלא גבול של כל אחד ואחד הוא אלפים אמה (מ""ב ס""ק ג')<br>2) הלבוש תי' דבעירובי חצרות רצו להקל כדי שלא יבואו לידי איסור הוצאה, משא""כ בתחומין אין בו צורך כ""כ רק שמערבין לדבר מצוה לא רצו להקל [והקשה הא""ר עליו דהא דאין מערבין אלא לדבר מצוה הוא טעם להקל ולא להחמיר]<br>3) הא""ר (ס""ק א') תי' דתחומין החמירו דאסמכוהו אקרא<br>4) הערוה""ש (סע' א') תי' דכיון שעוקר ביתו וחצרו ועירו לגמרי למקום אחר לכן בעינן ב' סעודות לכל אחד ואחד (וכ""כ הגאו""י פ""ב ע""ב)"	סימן תיג סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם צריך להניח העירובי תחומין בכלי אחד?	"הפמ""ג (א""א ס""ק א') כתב דא""צ כלי אחד [והא דקתני ומניח בחביות אורחא דמילתא נקט], ותמה עליו הביה""ל (ד""ה המערב) הרי מפורש ברמב""ם (הל' עירובין פ""ו הי""ח) דצריך להניח בכלי אחד, וביאר המרכבת המשנה דהעיקר הוא שמזון של אדם אחד לא יהא חלוק לב' כלים אבל מותר ליתן מזון של אדם אחד בכלי אחד ומזון של אדם אחר בכלי אחר"	סימן תיג סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	אם מערב לכל בני העיר אבל אין כדי מזון לכולם מה יעשה?	"רק יאמר שהוא מניח העירוב בשביל מי שירצה מבני העיר לסמוך עליו (ביה""ל ד""ה לכל), ואם כולם נתרצו לסמוך על העירוב יש לעיין אם אפי' מקצתן זכו בהעירוב דהרי כל אחד יש לו פחות מכשיעור או דלמא אמרינן דמתחילה כוונתו היתה רק לזכות לאלו שרוצים לסמוך ולילך בה, וצ""ע (ביה""ל ד""ה וצריך) [וכתב החת""ס (או""ח ח""א סי' צ""ג) דבתחילת השנה טוב לערב בחבית של תבלין לכל בני העיר וכל הניתוספין וכמו שעושין בעירובי חצרות, ויודיעם בביהכ""נ, ועי' בשבט הלוי (ח""ו סי' מ""ד) דיש מח' בין העצי אלמוגים וההעמק שאלה אם צריך קנין גמורה בהעירוב, ואפי' למ""ד דצריך קנין גמורה יש לחקור אם סגי בקנין לזמן, ע""ש דמכריע להקל, ושמעתי מהגרח""צ גערליק דלא יעשה ע""מ להחזיר אם אינו אוכלה דעדיין צריך דעת מקנה אלא יעשה ע""מ שאם אתה אינו אוכלה יש לי רשות לקנותה, וזה מהני כשהוא מונח ברשותו ואז ממילא קונה בקנין חצר אבל מה נעשה אם העירוב מונח במקום אחר, יש עצה להקנות מאכל ולא הכלי וממילא קונה ע""י הכלי, אבל יש לעורר דאפשר דלא נחשב חצר משתמרת כלפי שאר הקונים במאכל]"	סימן תיג סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה הדין באורח שבא לעיר וצריך עירוב לילך לביהכ""נ?"	"צריך לערב בשבילו וצריך להודיעו, והרבה נכשלין בזה (ביה""ל ד""ה וכל) [ומבואר מביה""ל דאפשר לזכות בהעירוב ע""י קנין סודר, וע""ע בשו""ת מהרש""ם (ח""ב סי' ל""ו)]"	סימן תיג סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם אפשר לערב לחבירו בלא ידיעתו?	"בודאי צריך להודיע מבעוד יום שמזכה לו עירוב [דחוב הוא לו שאינו יכול לילך לצד השני (מ""ב ס""ק ה') {ויש לעיין אם יודע בבירור דניחא ליה לערב, מתוס' משמע דבעצם הוי חוב ולא מהני, אכן מלשון המחבר (סי' תי""ד סע' א') משמע דמהני ,ונראה להגרח""צ גערליק בשעת הדחק יש להקל}] וא""צ לגמור בדעתו אם רוצה לסמוך על העירוב עד למחר דאמרינן יש ברירה במילי דרבנן (מג""א ס""ק ב', מ""ב ס""ק ח'), ואפי' אם יודע בבירור דלא גמר דעתו מבעוד יום מהני אבל אם גמר בלבו שלא לסמוך עליו אז אינו יכול לסמוך עליו משחשיכה (שעה""צ ס""ק ב'), ופשוט דאין לברך כשמערב על תנאי (נתיבות שבת פמ""ז הע' כ""א)"	סימן תיג סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	הא דאמרינן בדאורייתא אין ברירה, בדרבנן יש ברירה, האם הוא מדין ספק דאורייתא לחומרא וספק דרבנן לקולא או דלמא הוא דין ודאי?	"יש בזה מח' גדולה, המאירי (גיטין כ""ה ע""ב) ס""ל דהוא מדין ספק אבל התיו""ט (פסחים פ""ח מ""ב) ס""ל דהוא דין ודאי, והגר""א (ס""ק א') מאריך להוכיח כהצד דהוא דין ודאי (עי' שאג""א סי' צ')"	סימן תיג סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מתי צריך להודיעו?	"צריך להודיעו מבעוד יום, ואם הודיעו בין השמשות תלוי במח' לקמן (סי' תט""ו סע' ג') (מ""ב ס""ק ו', ביה""ל ד""ה מבע""י) {ונראה לר""י באק דאפי' להמקילין דאפשר לערב בין השמשות היינו בדיעבד אבל עדיין אסור לכתחילה לערב בין השמשות וא""כ אם מודיעו בין השמשות ראוי לו שלא לסמוך על עירוב זה לכתחילה}"	סימן תיג סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם אינו יודע לאיזה צד בא החכם?	"אם כבר בא החכם מהני בלא ברירה דאיגלאי מילתא למפרע לאיזה צד קני, ואפי' אם עוד לא בא החכם תוך הד' אלפים אפ""ה מהני מדין ברירה (מ""ב ס""ק ט') [ונחשב כאילו יכול להגיע לעירובו בין השמשות אע""פ שבמציאות אינו יכול להגיע לשם דשמא חל עירובו לצד השני דאין זה אלא מחמת חסרון בידיעה, ודומה למגדל שאבד את המפתח ונמצא בשבת (גאון יעקב ל""ו ע""ב)]"	סימן תיג סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם הלך בלילה לצד השני?	"כתב המ""ב (ס""ק ח') דפשוט דהוי כאילו בירר לערב לצד זו ואינו יכול לילך לצד הראשון {ויש לעיין אם באמת רוצה לילך לצד הראשון אם יכול לומר דמה שהלך בלילה לצד השני היה בעבירה ויהא מותר לו לילך לצד הראשון}"	סימן תיג סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם עירב לכל שבתות השנה?	"אם התנה באיזה שבת שארצה יכול לברור בכל שבת אם רוצה לסמוך על העירוב [ובשבת שאינו רוצה לקנות עירובו הרי הוא כבני עירו (ביה""ל ד""ה שארצה)], ואם לא התנה מן הסתם קני עירובו בכל שבת אלא אם ביטל העירוב מבעוד יום (ביה""ל ד""ה לכל), ולאחר שביטל שבת אחת יכול לחזור ולקנות שם שביתה במחשבה לחוד כיון שמתחילה עירב להרבה שבתות (נתיבות שבת פמ""ו הע' כ""ז)"	סימן תיג סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כשמערב ברגליו האם אפשר לעשות תנאי?	"במ""ב דרשו הביאו מספר זכר יהוסף (ח""ב סי' קט""ז) דכתב דאע""פ שיש כלל כל דבר שאינו מועיל בו שליחות אין מועיל בו תנאי מ""מ יכול לערב ברגליו על תנאי, ע""ש"	סימן תיג סעיף א		
