#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מדוע אין מלבנים את הרעפים לצלות עליהם? (2)</p><p dir='rtl'>ואיזה דין למדו לפי אחד הטעמים?	"או משום שצריך לבודקן, ואפשר שיפקעו וטרח בכדי.<p></p><p dir=""rtl"">או משום שצריך לחסמן, והו""ל מכה בפטיש.</p><p dir=""rtl"">ולטעם הראשון אפשר לפשוט מכאן דבהמה שנפלה וכיו""ב וצריכה בדיקה, אין שוחטים אותה ביו""ט שמא תמצא טריפה ונמצא שטרח בכדי.</p><p dir=""rtl"">אך אמרו דלפי הטעם השני אין ראייה.</p>"	<br/>ביצה דף לד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	אלו ששה אנשים ראויים להתחייב במלאכת הבישול, ומה טעם?</p><p dir='rtl'>ואיך א&quot;ש עם הא דתניא דאחרון חייב והשאר פטורים?	"מביא אור - משום מבעיר דהגחלת מתלבה בהילוכו.<p></p><p dir=""rtl"">מוסיף עצים - משום מבעיר.</p><p dir=""rtl"">נותן קדירה - בחדשה ומשום ליבון רעפים.</p><p dir=""rtl"">נותן מים - משום מבשל.</p><p dir=""rtl"">נותן תבלין - משום מבשל.</p><p dir=""rtl"">מגיס - משום מבשל.</p><p dir=""rtl"">והברייתא דאחרון חייב כשהביא את האור לבסוף.</p>"	<br/>ביצה דף לד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לטלטל כירים ותנור בשבת ומדוע?</p><p dir='rtl'>והאם מותר להפיג חומן ע&quot;י צונן ביו&quot;ט?	"מותר לטלטל, דחזו למיתב בגוויהו מידי.<p></p><p dir=""rtl"">לצננן ביו""ט לחסמן אסור, ובכדי שלא תשרף הפת מותר.</p>"	<br/>ביצה דף לד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	באלו אופנים הותר להסיר שערות הבהמה מן העור ביו&quot;ט, ובאלו אופנים לא ומדוע?	ברותחין או באש מותר, דזה צורך האכילה.</p><p dir='rtl'>בסיד ואדמה וכיו&quot;ב אסור, דנראה כבא לעבד העור.</p><p dir='rtl'>במספריים אסור מפני שנראה כצריך לשער.	<br/>ביצה דף לד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מדוע אין גוזזים את הירק בתספורת שלו?</p><p dir='rtl'>ומה החידוש בהא דמתקנים את הקונדס ואת העכביות?	אין גוזזים משום דנראה שגזר אותו היום מן המחובר.</p><p dir='rtl'>קונדס ועכביות יש טורח בתיקונן, וקמ&quot;ל דמ&quot;מ שרי.	<br/>ביצה דף לד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה החידוש בהא דאופים בפורני?</p><p dir='rtl'>ובאיזה אופן אסור?	אף שטורחה מרובה, מ&quot;מ אם יש לו הרבה אורחים ולא סגי ליה בתנור שרי.</p><p dir='rtl'>ובחדשה אסור, דאפשר שתפקע וימצא שטרח בכדי.	<br/>ביצה דף לד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לנפוח באש ביו&quot;ט ומדוע?	במפוח אסור דנראה כאומן העושה מלאכה.</p><p dir='rtl'>בשפופרת מותר.	<br>ביצה דף לד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	באיזה אופן אין מתקנים את השיפוד וכמאן? (רש&quot;י)	"רש""י פירש דאתיא דלא כר' יהודה דשרי מכשירים.<p></p><p dir=""rtl"">אי נמי בנרצם מערב יו""ט וכדברי הכל. דהו""ל מכשירים שאפשר לעשותן מאתמול.</p>"	<br/>ביצה דף לד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מפצעים קנה לצלות בו?</p><p dir='rtl'>והאם מפצעים את האגוז במטלית?</p><p dir='rtl'>והאם חוששים שמא תקרע ומדוע?	אין מפצעים לצלות בו.</p><p dir='rtl'>אבל מפצעים אגוז במטלית.</p><p dir='rtl'>ואין חוששים שמא תקרע, דאף אם תקרע אי&quot;ז ע&quot;מ לתפור.	<br/>ביצה דף לד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	באיזה אופן מזמינים פירות שבאוצר לאכילה אליבא דר&quot;א ואליבא דרבנן?</p><p dir='rtl'>ומדוע נקט בשביעית לר&quot;א?</p><p dir='rtl'>ולרבנן?</p><p dir='rtl'>ומדוע נקט שבת?	לר&quot;א אומר מכאן וכאן אני נוטל. לחכמים שירשום מכאן עד כאן.</p><p dir='rtl'>לר&quot;א (דמותרו חוזר לא קבע) נקט שביעית, דשאר שני שבוע השבת קובעת למעשר אף קודם גמר מלאכה. ולטעמיה דתרומה קובעת קודם גמ&quot;מ.</p><p dir='rtl'>לרבנן (דאין שבת קובעת קודם גמ&quot;מ) נקט שביעית, דשאר שני שבוע נקבע באמירת מכאן אני אוכל. ואע&quot;ג דמותרו חוזר נקבע.</p><p dir='rtl'>והא דנקט שבת ולא קמ&quot;ל האי חידוש בחול, (ולגבי הזמנה יחלקו ביונים כב&quot;ש וב&quot;ה, רש&quot;י), דקמ&quot;ל דשאר שני שבוע רק אסור, אבל מוכן הוי. דטבל שעבר ותיקנו מתוקן.	<br/>ביצה דף לד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה צדדי הספק האם שבת קובעת קודם גמר מלאכה?</p><p dir='rtl'>ומה פשט בזה ר&quot;נ?</p><p dir='rtl'>ומה דעת ריו&quot;ח?	"אי הוי כחצר שאינה קובעת קודם גמ""מ, או כיון דכתיב וקראת לשבת עונג קבעה.<p></p><p dir=""rtl"">וא""ל ר""נ דתלמוד ערוך בידיו דקובעת קודם גמ""מ.</p><p dir=""rtl"">וריו""ח פליג ואמר דאינה קובעת קודם גמ""מ. (כ""ה לפרש""י, והרשב""א פירש דלא פליגי).</p>"	<br/>ביצה דף לד		
