#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	עח. האם מתניתין 'חמישה דברים באים בטומאה ואינם נאכלים בטומאה' אזלא כר' יוסי שסובר שאין הציץ מרצה על אכילות?	"ודאי שמשנתנו דלא כר' יוסי שהרי אין לו בשביל מה להביאו שאין הציץ מרצה על האכילות.<p dir=""rtl"">אין לומר שר' יוסי סובר שאין צריך ציץ שהרי סובר טומאה דחויה בציבור, ואין לומר שסובר כר&quot;א שזורקים אף שאין בשר שגם אם סובר כן בשתי הלחם אין חלב וכד' שזורק עליו, אלא אכילה בלבד.</p>"	פסחים עח.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	עח. 'א''ר יוסי רואה אני את דברי רבי אליעזר בזבחים ודברי רבי יהושע בזבחים ודברי רבי אליעזר במנחות ודברי רבי יהושע במנחות דברי רבי אליעזר בזבחים שהיה אומר דם אע''פ שאין בשר ....' באר (להו&quot;א ולמסקנה)!	"אין לפרש שאמר מסתבר שנחלקו בשניהם דבשלמא קאי בזבחים אמר שנחלקו גם במנחות אבל אין לומר שאמר כן כשקאי במנחות שהרי עיקר מחלוקתם בזבחים. אין לפרש רואה אני כר&quot;א בנטמא וכר&quot;י באבוד ושרוף שהרי סובר שאין ציץ מרצה על אכילות. וכן אין לפרש שרואה את דברי ר&quot;א בציבור ואת דברי ר' יהושע ביחיד שהרי סובר טומאה דחויה בציבור, ועוד שגם ר' יהושע מודה בציבור.<p dir=""rtl"">אלא רואה כר&quot;א לכתחילה וכר&quot;י בדיעבד, ואף שר&quot;י מודה בדיעבד בטומאה זה דוקא בטומאה משום דאיתא בעיניה, ולא באבוד ושרוף. </p>"	פסחים עח.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"עח: בקרבן פסח 'נטמא בשר וחלב קיים אינו זורק את הדם' מה הדין אם זרק בדיעבד וכמאן?<p dir=""rtl"">ומה הדין בנטמאו בעלים?</p>"	"רב דייק מדלא תני פסול ש&quot;מ אין זורקים לכתחילה אבל בדיעבד אם זרק הורצה וזה או כר' נתן או כר' יהושע שסוברים שאכילת פסחים לא מעכבא. [לרב אלעזר אין להוקים כר' נתן, שהוא סובר שר' נתן התיר אף לכתחילה לזרוק הדם.]<p dir=""rtl"">נטמאו בעלים - לר' יהושע: ודאי מעכב ואף בדיעבד לא הורצה, לר' נתן: לר' אלעזר אפ' באוכלים אין מעכב, ולר' יוחנן מודה ר&quot;נ באוכלים שמעכבא כר&quot;י.</p>"	פסחים עח:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"עח: האם אכילת פסחים מעכבא או לא (בפסול בשר ובאוכלים)?<p dir=""rtl"">מאן תנא להא דתנו רבנן: 'שחטו בטהרה ואחר כך נטמאו הבעלים יזרק הדם בטהרה ואל יאכל בשר בטומאה'?</p>"	"חכמים בעלמא סוברים שאכילת פסחים מעכבא ונלמד מדכתיב &quot;במכסת&quot; ושנה עליו לעכב &quot;איש לפי אכלו תכוסו על השה&quot; (ע' לעיל סא.).<p dir=""rtl"">ר' נתן סובר שאכילת פסחים לא מעכבי [ולכן כל ישראל יוצאים בפסח אחד וכן אם נמנו עליו חבורה אחת ואח&quot;כ עוד חבורה שניהם יוצאים יד&quot;ח שכבר נזרק הדם על שניהם].</p><p dir=""rtl"">לסתמא דגמרא וכן נשאר ר' יוחנן מודה ר' נתן שאם הבעלים לא ראוים לאכילה מעכב ונלמד מ&quot;איש לפי אכלו&quot; אבל ר' אלעזר סובר שאף באוכלים אינו מעכב. וכן מודה דלכתחילה בעינן ראוים לאכילה ולר' אלעזר לכאורה לא בעינן לכתחילה אוכלים (דהינו אחר שחיטה אבל קודם שחיטה ודאי בעינן) </p><p dir=""rtl"">ר' יהושע ודאי סובר שאכילת פסחים לא מעכבי אבל כשהבעלים אינם יכולים לאכול מעכבי.</p><p dir=""rtl"">'יזרוק את הדם בטהרה ואל יאכל בשר בטומאה' ר' אלעזר מוקי ליה כר' נתן ואפ' בפסול בעלים (ואפ' לכתחילה), ור' יוחנן מוקים כרבנן וכשנטמאו רוב הקהל ואפ' הכי לא יאכל גזירה שמא לשנה אחרת יטמאו אחר זריקה ובזה ודאי אינו נאכל.</p>"	פסחים עח:		
