#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"היא אומרת מוכת עץ אני והוא אומר דרוסת איש את, מה הדין המבואר במשנה?<br>ועל איזה ממון חלוקים ביניהם האיש והאשה לר""א ולריו""ח?<br>ומ""ט כל חד לית ליה דחבריה?"	"ר""ג ור""א אומרים נאמנת, לר' יהושע לא מפיה אנו חיים.<br>לר' אלעזר הטענה על מנה. דהיא תובעת מנה כרבנן דמוכת עץ כתובתה מנה, והוא אומר שנמצאה בעולה ואין לה כלום.<br>לריו""ח היא תובעת מאתיים כר""מ דמוכת עץ כתובתה מאתיים. והוא אומר שנמצאה בעולה ואין לה אלא מנה.<br>ר""א לא אמר כריו""ח דמוקי לה כרבנן.<br>וריו""ח לא אמר כר""א, דס""ל דכנסה בחזקת בתולה ונמצאת בעולה יש לה כתובה מנה."	כתובות דף יג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מדוע נחלקו ר""ג ור' יהושע בכתובה גם בהיא אומרת משנארסתני נאנסתי והוא אומר עד שלא ארסתיך והיה מקחי מקח טעות, <br>וגם כשהיא אומרת מוכת עץ אני והוא אומר דרוסת איש את? (2)"	"לר""א דאיירי לעניין מנה - קמייתא קמ""ל דנמצאת בעולה אפילו מנה אין לה. דהיה מקחי מקח טעות לגמרי משמע.<br>ובתרייתא דהיא אומרת מוכת עץ אני, קמ""ל דלא נימא דכנסה בחזקת בתולה ונמצאת מוכת עץ לכו""ע אין לה כלום.<br>לריו""ח דאיירי לעניין מאתיים - ליכא למימר הכי, דלדידיה מקח טעות דבקמייתא בע""כ לאו לגמרי משמע. אלא דקמ""ל קמייתא דלר' יהושע לא נאמנת הגם שיש לה מיגו דמוכת עץ שאינה פוסלת עצמה מכהונה. ובתרייתא לר""ג נאמנת אף שאין לה מיגו, דהיא טענה שהיא מוכת עץ ויש לה מאתיים."	כתובות דף יג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה הדין המבואר במשנה בראוה מדברת עם אחד והיא אומרת דאיש פלוני הוא וכהן הוא? ובראוה מעוברת?<br>ומאי מדברת? (2) ומ""ט נקט לשון מדברת?<br>ומ""ט נקט תרתי מדברת ומעוברת?<br>ואיזה צד הוכח למסקנא?"	"ר""א ור""ג אומרים נאמנת בשניהם, לר' יהושע לא מפיה אנו חיים, אלא הרי זו בחזקת בעולה לנתין או ממזר עד שתביא ראייה לדבריה.<br>מח' אי מדברת היינו נסתרה, או היינו נבעלה, ואז נקט מדברת משום לישנא מעליא.<br>למ""ד דנסתרה קמ""ל דגם בנסתרה אסר ר' יהושע, וגם בנבעלה הכשירו ר""ג ור""א.<br>למ""ד דנבעלה קמ""ל גם בה וגם בבתה, וכמ""ד דהמכשיר בה מכשיר בבתה.<br>ולמסקנא הוכיחו דמדברת היינו נסתרה, ואיתותב מ""ד נבעלה."	כתובות דף יג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם מלקים על היחוד? והאם אוסרים על הייחוד?<br>ואיך א""ש עם הא דפסל ר' יהושע בראוה מדברת למ""ד דמדברת היינו נסתרה?"	"מלקים על היחוד, אך אין אוסרים על הייחוד.<br>והא דאסר ר' יהושע בנסתרה למ""ד דמדברת היינו נסתרה, הוא משום דמעלה עשו ביוחסין דכהונה."	כתובות דף יג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ראוה שנכנסה לסתר או לחורבה וכו', מדוע נקט גם סתר וגם חורבה? (2)	"א. למ""ד דמדברת היינו נסתרה, קמ""ל סתר שנתייחדה, וחורבה כגון שנבעלה.<br>ב. למ""ד דנבעלה הכוונה בע""כ לסתר דחורבה שנבעלה. וקמ""ל גם חורבה דמתא דרוב כשרים אצלה, וגם חורבה דדברא דרוב פסולים אצלה. (דרוב העולם עכו""מ)."	כתובות דף יג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ר' יהושע הוכיח לחכמים כדבריו דראוה מדברת או מעוברת ראוייה להאסר מהא דשבוייה נאסרה.<br>מה השיבוהו חכמים? ומה דחה ר' יהושע דבריהם?<br>ומה נחלקו עוד ר' יהושע וחכמים בזה?<br>ומדוע לא דחו את ראיית ר' יהושע דבשבוייה רוב פסולים אצלה, והכא רוב כשרים אצלה?	"השיבו דשבוייה יש לה עדים שנשבתה. וא""ל ר' יהושע דגם מעוברת יש לה עדים, שהרי כריסה בן שיניה.<br>וחכמים אמרו שהשיב תשובה נצחת על המעוברת, ומ""מ במדברת אין לאסור. וא""ל דמדברת דמיא לשבוייה שאין עדים שנבעלה.<br>ואמרו לו דכיון שידוע שנשבית רוב עכו""מ פרוצים בעריות. וא""ל דבישראל נמי אין אפוטרופוס לעריות.<br>וממה שלא חילקו בין רוב כשרים לפסולים, מוכח דרבנן דמכשרי מכשרי אפילו ברוב פסולים, ובזה השיבם ר' יהושע."	כתובות דף יג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	לחכמים דהיא נאמנת לומר שנבעלה לכשר והיא נשארת כשרה, מה דין הולד? ומדוע?<br>ומה הכוונה במבואר בברייתא שהולד שתוקי?	מחלוקת אי המכשיר בה מכשיר בבתה, או פוסל בבתה, דרק היא יש לה חזקת כשרות, ולבתה אין.<br>ושתוקי למאן דפסל כפשוטו, ולמאן דמכשיר היינו שמשתקים אותו מדין כהונה וכדשמואל משום דבעינן זרעו מיוחס אחריו.	כתובות דף יג		
