#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	שעו. מנין נלמד אם פטור בעליו עמו הוא כשהבעלים עמו בשאלה או במתה? 	שאלה עדיפה שכן חייב במזונותיה. רב אשי אמר אמר קרא וכי ישאל איש מעם רעהו, ולא רעהו עמו, שלם ישלם, הא רעהו עמו פטור.	"ב""מ צו."		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	שעז. 1) מה צידי הספק שאל משותפין ונשאל לו אחד מהם מהו 2) מאי שנא מהא דאמרינן חמשה בקר אפי' חמשה חצאי בקר? 	"1) כולו בעליו בעינן והא ליכא או דלמא מההוא פלגא דידיה מיהא מיפטר.2) כתבו התוס' (ד""ה ונשאל) דהתם סברא הוא שישלם לפי מה שכפר [ע""פ הרש""ש]. אבל שאילה בבעלים אין סברא לפטור והוי כחידוש ואין לך בו אלא חדושו."	"ב""מ צו. ותוס' "		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"שעח. 1) האומר לשלוחו צא והשאל לי עם פרתי האם חשיב שאלה בבעלים 2) כיצד מדמה שאילה בבעלים לנדרים שהרי בנדרים למ""ד שאין אפוטרופוס מפר זה מדרשא? "	"1) לר' יאשיה לא חשיב שאלה בבעלים ולר' יונתן שלוחו של אדם כמותו וחשיב <sup>רמג</sup>.2) כתבו התוס' (ד""ה שליח) ששם הדרשה שכתוב פעמים אישה וגם כאן כתוב פעמים בעליו. עוד תירצו ששם הדרשה שכתוב אישה משמע דוקא וגם כאן כתוב בעליו שמשמע דוקא.<span style=""font-size: 12pt !important; color: #504f4b;"">
<br>רמג.  הרא""ש  (סי' ב)  הביא שהרי""ף כתב שמכך שרבה פסק שיד עבד כיד רבו מכלל דאחר דלאו ידו כידו לא הויא שאלה בבעלים. והרא""ש חלק על דבריו, ובקיצור פסקי הרא""ש כתב שלדעת הרא""ש הוי שאלה בבעלים. והרשב""א פסק כרי""ף.                 שיש מח' בין התוס' לרא""ש אבל</span>"	"ב""מ צו. ותוס'"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"שעט. 1) למסקנא מה ביאור ספיקו של רמי בר חמא אם בעל בנכסי אשתו שואל הוי או שוכר הוי 2) ומה באמת הדין 3) ולמאי נפק""מ? "	"1) לשיטת רבי יוסי שאמר שהשוכר פרה מחבירו והשאילה לאחר ומתה שצריך השואל לשלם לבעלים, אם שכרה פרה ונישאת האם הבעל שואל ממנה ושואל חייב באונסין ומשלם לבעלים או שוכר הוי ופטור מאונסין.2) הוי לוקח ופטור. וכתבו התוס' (ד""ה בעל) בשם ר""י דשומר חנם הוי וחייב בפשיעה <sup>רמד</sup>.3) נפק""מ ללוקח בהמה לשלושים יום דלא שואל הוי ולא שוכר הוי דבלשון מקח לקחה דש""ח הוי.<span style=""font-size: 12pt !important; color: #504f4b;"">
<br>רמד.  והרא""ש כתב דחשיב פשיעה הט""ז מפרש שאין מחלוקת ביניהם בבעלים ופטור. רוב האחרונים למדו עי""ש.</span>"	"ב""מ צו: ותוס'"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	שפ. השואל גרזן מחבירו ונשבר בפשיעה מה דינו? 	"לרש""י לרב יתן לו גרזן אחר והשברים יהיו של שואל ולרב כהנא ורב אסי ישומו לו שברי הגרזן ויתן השברים ואת השלמת התשלום עד לשווי הגרזן. וכתבו התוס' (ד""ה זיל) שלרשב""ם לרב הפחת שהוזל משעת השבירה עד שעת העמדה בדין הוי דשואל ומוסיף על השברים כשעת העמדה בדין עד שישלם גרזן שלם ולרב כהנא ורב אסי השברים הוזלו ברשות המשאיל. והריב""ם פי' כרשב""ם אלא שהוסיף שלרב שנשבר כלי ברשות שואל פותחין לו שישלם לו דמי גרזן שלם ואין מלמדים אותו לשלם שברים, ומ""מ אם ירצה לשלם השברים בחשבון ישלם, אבל לרב כהנא ולרב אסי מלמדים אותו לשלם השברים כיון שהם ברשות משאיל."	"ב""מ צו: ותוס'"		
