#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	סב. 1 מי שאינו בקי בעופות טמאים ובשמותיהם האם יכול לאכול עוף הבא בסימן (טהרה) אחד או בשני סימנים ומדוע?	"בסימן אחד - רב נחמן אמר שלא יאכל שמא הוא פרס ואזניה (וה&quot;נ אם מכיר אותם בשמותם יכול לאכל) ואמימר אמר הלכתא מותר אפ' אינו מכיר פרס ואזניה משום שאינם נמצאים בישוב והוא דלא דריס.<p dir=""rtl"">בשני סימנים - אם מכיר עורב ומינהו, יכול לאכלו לכו&quot;ע.</p>"	חולין סב.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	סב. 2 זרזיר האם הוא עוף כשר?	חכמים מכשירים מפני שיש לו זפק (ע' רש&quot;י ושאר ראשונים), ור&quot;א אוסר דלא לחינם הלך הזרזיר אל העורב אל מפני שהוא מינו.	חולין סב.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	סב. 3 סנונית לבנה ירוקה ושחורה האם היא עוף כשר והאם כשרה לטהרת המצורע?	"אמר רב יהודה עוף המסרט כשר לטהרת מצורע וזו היא סנונית לבנה שנחלקו בה ר' אליעזר וחכמים.<p dir=""rtl"">אמימר אמר: בחיורא כרסה - לכו&quot;ע מותרת, ירוקה כרסה - ר&quot;א אסר שהיא ממין העורב וחכמים מתירים והלכה כר&quot;א, בשחורה - ודאי אסורה לכו&quot;ע.</p><p dir=""rtl"">מר זוטרא אמר: ירוקה - ודאי אסורה, בלבנה - מחלוקת והלכה כחכמים להתיר.</p>"	חולין סב.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	סב. 4 תסיל, דאציפי ותורין של רחבה האם הם כשרים משום בן יונה או תורים?	"תסיל - פסול משום תורין וכשר משום בן יונה [ואפ' הכי פוסל אם שתה ממי חטאת, שהוא מוצץ ומקיא]<p dir=""rtl"">דאציפי ותורין של רחבה {היינו כופשני צוצייני} - פסולים משום בן יונה וכשרים משום תורים. אין לפסול אותם מפני שיש להם שם לואי - או שנשתנה שמם אחר מתן תורה ולא הפקיעה אותם התורה כשאמרה תורים סתם, ואב&quot;א במקומם, תורים סתם קוראים להם.</p>"	חולין סב.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"סב: 1 קורקבן הנקלף ע&quot;י סכין האם נחשב עוף טהור?<p dir=""rtl"">ומה הדין אם אינו נקלף עד שמניחין אותו בחמה ומתרופף?</p>"	"נקלף ע&quot;י סכין - ספק, וזהו הח' עופות שהסתפקו בהם.<p dir=""rtl"">אם מניחים אותו בחמה ואח&quot;כ נקלף ביד - ודאי הוי סימן טהרה.</p>"	חולין סב:		
