#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מדוע במערב ברגליו משבת ליו&quot;ט אם לא יאמר שקונה עירוב אי&quot;ז הכנה, מ&quot;ש מהא דאסרינן לילך לסוף שדהו לידע מה היא צריכה ?	"התם מוכחא מילתא דהולך לאיסור.<p></p><p dir=""rtl"">כאן דהוא תוך התחום, אי צורבא מרבנן הוא אומרים דמשכתיה שמעתיה. ואי איניש דעלמא אמרינן חמרא אירכס ליה.</p>"	<br/>עירובין דף לט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	שבת ויו&quot;ט הסמוכים זל&quot;ז, עירב בראשון ברגליו או בפת, האם מערב בשני ברגליו או בפת ומדוע ? [והאם יש סיוע ממתני'].	בשני יכול לערב ברגליו בכל עניין. בפת רק אם כבר עירב בה בראשון, דאין קוראים עליה שם עירוב ליום השני מטעם הכנה. ומה&quot;ט גם עירב בפת בראשון אינו מותר לערב בשני אלא באותה פת.</p><p dir='rtl'>וס&quot;ד לסייע ממתני' דאמרינן דנוטל את עירובו שביום הראשון ושב ומביאו, ודחינן דדילמא עצה טובה היא שלא יצטרך להוציא עוד פת.	<br/>עירובין דף לט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	לרבנן דשבת ויו&quot;ט הוו בספק שמא קדושה אחת הן, מה הדין בב' ימים של ר&quot;ה ? ומה הדין בב' ימים של יו&quot;ט ?	לר' יהודה בזה מודים רבנן דאפשר להתנות, לר' יוסי בהא נמי פליגי.</p><p dir='rtl'>ופליגי אמוראי בדעת ר' יוסי, אי בב' ימים טובים של גלויות מודה, ואסקינן מברייתא דמודה.	<br/>עירובין דף לט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהיכן הוכיח ר' יוסי דב' ימים של ר&quot;ה קדושה אחת הן, ומה דחו חכמים ?	מהא דבבאו עדים מן המנחה ולמעלה נוהגים את ב' הימים קודש. ולרבנן הוא משום דלא ליתו לזלזולי ביה.	<br/>עירובין דף לט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	לעניין אלו ג' דברים אמר ר' יהודה דב' ימים של ר&quot;ה הוו ב' קדושות, ומה הצריכותא ?	א. לערב כ&quot;א למקום אחר.</p><p dir='rtl'>ב. לעשר כלכלה ע&quot;י תנאי, וקמ&quot;ל דלא מחזי כמתקן.</p><p dir='rtl'>ג. להתיר ביצה שנולדה בראשון, בשני. וקמ&quot;ל דל&quot;ח בזה לגזירת פירות הנושרים או משקין שזבו.	<br/>עירובין דף לט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	דבר שניצוד ביו&quot;ט ראשון, עד מתי צריך להמתין לו ? (גמ' רש&quot;י)</p><p dir='rtl'>ומה דעת רב ששת?	"עד מוצאי יו""ט ראשון בכדי שיעשו.<p></p><p dir=""rtl"">ולדעת רב ששת לר' יוסי קדושה אחת היא, וצריך להמתין עד כדי שיעשו ביו""ט שני, ואיתותב מברייתא. ולל""ב אף לא אמר כן מעולם.</p>"	<br/>עירובין דף לט		
