#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם נכרי אוסר בעירוב	"כן כשיש לכה""פ שתי ישראלים [באופן שאוסרים זע""ז]<br>-
<div style='font-family: david; ;  border-radius: 4px; font-size: 10px;
 text-align: center; '>

</span>
התשובות הם בדעת המשנ""ב [וחלק מדברי הביאור הלכה]
-
אין לסמוך למעשה בלי לדעת האם התשובה נכונה משום שהטעות מצויה
</td>
    </tr>
  </tbody>
</table>
</div>"	סימן שפב סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מועיל לבטל רשות כדי שיחשב בית אחד ונכרי לא יאסור עליהם	"לא דאל""כ בטל תורה עירוב<br>-
<div style='font-family: david; ;  border-radius: 4px; font-size: 10px;
 text-align: center; '>

</span>
התשובות הם בדעת המשנ""ב [וחלק מדברי הביאור הלכה]
-
אין לסמוך למעשה בלי לדעת האם התשובה נכונה משום שהטעות מצויה
</td>
    </tr>
  </tbody>
</table>
</div>"	סימן שפב סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	איזה סוג שכירות צריך מהנכרי כדי להתיר טלטול	"שכירות חלושה ולא שכירות בריאה<br>-
<div style='font-family: david; ;  border-radius: 4px; font-size: 10px;
 text-align: center; '>

</span>
התשובות הם בדעת המשנ""ב [וחלק מדברי הביאור הלכה]
-
אין לסמוך למעשה בלי לדעת האם התשובה נכונה משום שהטעות מצויה
</td>
    </tr>
  </tbody>
</table>
</div>"	סימן שפב סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	השוכר מהנכרי כדי לטלטל האם צריך לפרש כדי להתיר את הטלטול	"לא<br>-
<div style='font-family: david; ;  border-radius: 4px; font-size: 10px;
 text-align: center; '>

</span>
התשובות הם בדעת המשנ""ב [וחלק מדברי הביאור הלכה]
-
אין לסמוך למעשה בלי לדעת האם התשובה נכונה משום שהטעות מצויה
</td>
    </tr>
  </tbody>
</table>
</div>"	סימן שפב סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם צריך לשכור מהנכרי כדי לטלטל בשו""פ"	"מועיל אפילו בפחות משו""פ<br>-
<div style='font-family: david; ;  border-radius: 4px; font-size: 10px;
 text-align: center; '>

</span>
התשובות הם בדעת המשנ""ב [וחלק מדברי הביאור הלכה]
-
אין לסמוך למעשה בלי לדעת האם התשובה נכונה משום שהטעות מצויה
</td>
    </tr>
  </tbody>
</table>
</div>"	סימן שפב סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	אם לא פירש כמה זמן שוכר מהנכרי לכמה זמן מותר לטלטל	"עד שהנכרי יחזור בו&nbsp;<br>[ולדינא ל""צ להחזיר את הכסף]<br>-
<div style='font-family: david; ;  border-radius: 4px; font-size: 10px;
 text-align: center; '>

</span>
התשובות הם בדעת המשנ""ב [וחלק מדברי הביאור הלכה]
-
אין לסמוך למעשה בלי לדעת האם התשובה נכונה משום שהטעות מצויה
</td>
    </tr>
  </tbody>
</table>
</div>"	סימן שפב סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	שכר מהנכרי לזמן מוגדר מה הדין אחרי הזמן	"אסור לטלטל וצריך לשכור עוד פעם ולערב מחדש<br>-
<div style='font-family: david; ;  border-radius: 4px; font-size: 10px;
 text-align: center; '>

</span>
התשובות הם בדעת המשנ""ב [וחלק מדברי הביאור הלכה]
-
אין לסמוך למעשה בלי לדעת האם התשובה נכונה משום שהטעות מצויה
</td>
    </tr>
  </tbody>
</table>
</div>"	סימן שפב סעיף ז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם שכר מהנכרי לזמן מוגדר והנכרי מסכים להבא לענין עירוב	"צריך לשכור מחדש<br>-
<div style='font-family: david; ;  border-radius: 4px; font-size: 10px;
 text-align: center; '>

</span>
התשובות הם בדעת המשנ""ב [וחלק מדברי הביאור הלכה]
-
אין לסמוך למעשה בלי לדעת האם התשובה נכונה משום שהטעות מצויה
</td>
    </tr>
  </tbody>
</table>
</div>"	סימן שפב סעיף ז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם נכרי יכול לחזור בו קודם הזמן שהשכיר לצורך טלטול	"לא<br>-
<div style='font-family: david; ;  border-radius: 4px; font-size: 10px;
 text-align: center; '>

</span>
התשובות הם בדעת המשנ""ב [וחלק מדברי הביאור הלכה]
-
אין לסמוך למעשה בלי לדעת האם התשובה נכונה משום שהטעות מצויה
</td>
    </tr>
  </tbody>
</table>
</div>"	סימן שפב סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם שכר מהנכרי לצורך טלטול והשכיר לאחר	"אם שכר לזמן ידוע אי""צ לשכור עוד פעם&nbsp;<br>אם שכר סתם צריך לשכור עוד פעם<br>-
<div style='font-family: david; ;  border-radius: 4px; font-size: 10px;
 text-align: center; '>

</span>
התשובות הם בדעת המשנ""ב [וחלק מדברי הביאור הלכה]
-
אין לסמוך למעשה בלי לדעת האם התשובה נכונה משום שהטעות מצויה
</td>
    </tr>
  </tbody>
</table>
</div>"	סימן שפב סעיף ח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם שכר מהנכרי לזמן ידוע לצורך טלטול והנכרי מכר לנכרי אחר	"אי""צ לשכור מחדש ויש מחמירים<br>[אם שכר סתם צריך לשכור מחדש]<br>-
<div style='font-family: david; ;  border-radius: 4px; font-size: 10px;
 text-align: center; '>

</span>
התשובות הם בדעת המשנ""ב [וחלק מדברי הביאור הלכה]
-
אין לסמוך למעשה בלי לדעת האם התשובה נכונה משום שהטעות מצויה
</td>
    </tr>
  </tbody>
</table>
</div>"	סימן שפב סעיף ח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם כל אחד צריך לשכור מהנכרי לצורך העירוב	"מספיק אחד<br>-
<div style='font-family: david; ;  border-radius: 4px; font-size: 10px;
 text-align: center; '>

</span>
התשובות הם בדעת המשנ""ב [וחלק מדברי הביאור הלכה]
-
אין לסמוך למעשה בלי לדעת האם התשובה נכונה משום שהטעות מצויה
</td>
    </tr>
  </tbody>
</table>
</div>"	סימן שפב סעיף ט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם מותר לשכור מהנכרי לצורך הטלטול בע""כ"	"לא אף אם היה רגיל להשכיר<br>-
<div style='font-family: david; ;  border-radius: 4px; font-size: 10px;
 text-align: center; '>

</span>
התשובות הם בדעת המשנ""ב [וחלק מדברי הביאור הלכה]
-
אין לסמוך למעשה בלי לדעת האם התשובה נכונה משום שהטעות מצויה
</td>
    </tr>
  </tbody>
</table>
</div>"	סימן שפב סעיף י		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	אם נכרי אינו רוצה להשכיר רשותו מה עושים	"מקבל רשות להניח בו חפץ [ולכתחילה יש להחמיר שהשאר ישכירו ממנו]<br>לדעת הרבה פוסקים מהני אף על פי שסילקו אח""כ משם כיון שכבר קנה אותו המקום להניח בו כשירצה<br>-
<div style='font-family: david; ;  border-radius: 4px; font-size: 10px;
 text-align: center; '>

</span>
התשובות הם בדעת המשנ""ב [וחלק מדברי הביאור הלכה]
-
אין לסמוך למעשה בלי לדעת האם התשובה נכונה משום שהטעות מצויה
</td>
    </tr>
  </tbody>
</table>
</div>"	סימן שפב סעיף יב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם אפשר לשכור משכירו [שכיר לעבודת כל השנה] או לקיטו [לימות הקציר] של הנכרי	"כן<br>אם יש להם רשות להשתמש בביתו או בחצרו<br>-
<div style='font-family: david; ;  border-radius: 4px; font-size: 10px;
 text-align: center; '>

</span>
התשובות הם בדעת המשנ""ב [וחלק מדברי הביאור הלכה]
-
אין לסמוך למעשה בלי לדעת האם התשובה נכונה משום שהטעות מצויה
</td>
    </tr>
  </tbody>
</table>
</div>"	סימן שפב סעיף יא		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	נכרי שהשכיר לנכרי האם מותר להשכיר רשות מהמשכיר	"אם יש לו רשות להניח שם כלים יכולים&nbsp;<br>וכן אם יכול לסלק אותו תוך זמנו<br>[וכן יכולים לשכור מהשוכר]<br>-
<div style='font-family: david; ;  border-radius: 4px; font-size: 10px;
 text-align: center; '>

</span>
התשובות הם בדעת המשנ""ב [וחלק מדברי הביאור הלכה]
-
אין לסמוך למעשה בלי לדעת האם התשובה נכונה משום שהטעות מצויה
</td>
    </tr>
  </tbody>
</table>
</div>"	סימן שפב סעיף יח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם צריך שכירות רשות בספינה	"אם יש לכל אחד חדר המיוחד לאכילה צריך לשכור מבעל הספינה [לפני שמחלק את החדרים]<br>-
<div style='font-family: david; ;  border-radius: 4px; font-size: 10px;
 text-align: center; '>

</span>
התשובות הם בדעת המשנ""ב [וחלק מדברי הביאור הלכה]
-
אין לסמוך למעשה בלי לדעת האם התשובה נכונה משום שהטעות מצויה
</td>
    </tr>
  </tbody>
</table>
</div>"	סימן שפב סעיף כ		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מועיל שנכרי יבטל רשותו	"לא<br>-
<div style='font-family: david; ;  border-radius: 4px; font-size: 10px;
 text-align: center; '>

</span>
התשובות הם בדעת המשנ""ב [וחלק מדברי הביאור הלכה]
-
אין לסמוך למעשה בלי לדעת האם התשובה נכונה משום שהטעות מצויה
</td>
    </tr>
  </tbody>
</table>
</div>"	סימן שפב סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	אם יש ישראל אחד האם נכרי אוסר עליו לטלטל	"לא משום שאינו שכיח<br>-
<div style='font-family: david; ;  border-radius: 4px; font-size: 10px;
 text-align: center; '>

</span>
התשובות הם בדעת המשנ""ב [וחלק מדברי הביאור הלכה]
-
אין לסמוך למעשה בלי לדעת האם התשובה נכונה משום שהטעות מצויה
</td>
    </tr>
  </tbody>
</table>
</div>"	סימן שפב סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם ישראל שהשכיר או השאיל ביתו לעכו""ם אוסר עליו"	"לא דלא השכיר או השאיל לו ביתו כדי שיאסור עליו [ודוקא אם הישראל גר שם]<br>וי""א שדוקא אם התנה עמו שיכול לסלקו בכל שעה<br>-
<div style='font-family: david; ;  border-radius: 4px; font-size: 10px;
 text-align: center; '>

</span>
התשובות הם בדעת המשנ""ב [וחלק מדברי הביאור הלכה]
-
אין לסמוך למעשה בלי לדעת האם התשובה נכונה משום שהטעות מצויה
</td>
    </tr>
  </tbody>
</table>
</div>"	סימן שפב סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	בית של נכרי ושכרו ישראל ממנו והנכרי דר בבית עמו [בחדר אחר] האם שכירות הבית מועיל לענין שכירות העירוב	"לא<br>-
<div style='font-family: david; ;  border-radius: 4px; font-size: 10px;
 text-align: center; '>

</span>
התשובות הם בדעת המשנ""ב [וחלק מדברי הביאור הלכה]
-
אין לסמוך למעשה בלי לדעת האם התשובה נכונה משום שהטעות מצויה
</td>
    </tr>
  </tbody>
</table>
</div>"	סימן שפב סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ישראל שהשאיל או השכיר בית לחבירו האם מהני תפיסה בבית כדי שלא יצטרף לשכור רשות מהנכרי	"לא<br>-
<div style='font-family: david; ;  border-radius: 4px; font-size: 10px;
 text-align: center; '>

</span>
התשובות הם בדעת המשנ""ב [וחלק מדברי הביאור הלכה]
-
אין לסמוך למעשה בלי לדעת האם התשובה נכונה משום שהטעות מצויה
</td>
    </tr>
  </tbody>
</table>
</div>"	סימן שפב סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	במקום שיש נכרי האם מותר לטלטל בחצר	"מותר<br>-
<div style='font-family: david; ;  border-radius: 4px; font-size: 10px;
 text-align: center; '>

</span>
התשובות הם בדעת המשנ""ב [וחלק מדברי הביאור הלכה]
-
אין לסמוך למעשה בלי לדעת האם התשובה נכונה משום שהטעות מצויה
</td>
    </tr>
  </tbody>
</table>
</div>"	סימן שפב סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם עשה שכירות רשות אחרי העירוב	"מועיל בדיעבד<br>-
<div style='font-family: david; ;  border-radius: 4px; font-size: 10px;
 text-align: center; '>

</span>
התשובות הם בדעת המשנ""ב [וחלק מדברי הביאור הלכה]
-
אין לסמוך למעשה בלי לדעת האם התשובה נכונה משום שהטעות מצויה
</td>
    </tr>
  </tbody>
</table>
</div>"	סימן שפב סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם צריך לעשות שכירות רשות קודם או עירוב קודם	"שכירות רשות<br>-
<div style='font-family: david; ;  border-radius: 4px; font-size: 10px;
 text-align: center; '>

</span>
התשובות הם בדעת המשנ""ב [וחלק מדברי הביאור הלכה]
-
אין לסמוך למעשה בלי לדעת האם התשובה נכונה משום שהטעות מצויה
</td>
    </tr>
  </tbody>
</table>
</div>"	סימן שפב סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	אם אין לנכרי דריסת רגל על הישראל האם אוסר עליו בעירוב חצרות	"לא<br>-
<div style='font-family: david; ;  border-radius: 4px; font-size: 10px;
 text-align: center; '>

</span>
התשובות הם בדעת המשנ""ב [וחלק מדברי הביאור הלכה]
-
אין לסמוך למעשה בלי לדעת האם התשובה נכונה משום שהטעות מצויה
</td>
    </tr>
  </tbody>
</table>
</div>"	סימן שפב סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	השוכר מהנכרי כדי לטלטל האם צריך לכתוב	"לא<br>-
<div style='font-family: david; ;  border-radius: 4px; font-size: 10px;
 text-align: center; '>

</span>
התשובות הם בדעת המשנ""ב [וחלק מדברי הביאור הלכה]
-
אין לסמוך למעשה בלי לדעת האם התשובה נכונה משום שהטעות מצויה
</td>
    </tr>
  </tbody>
</table>
</div>"	סימן שפב סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר בשבת לשכור את הרשות מנכרי כדי לטלטל	"מותר<br>נותן לו דבר מאכל או כל דבר המותר לטלטל ואומר זה עבור שכר חצרך<br>-
<div style='font-family: david; ;  border-radius: 4px; font-size: 10px;
 text-align: center; '>

</span>
התשובות הם בדעת המשנ""ב [וחלק מדברי הביאור הלכה]
-
אין לסמוך למעשה בלי לדעת האם התשובה נכונה משום שהטעות מצויה
</td>
    </tr>
  </tbody>
</table>
</div>"	סימן שפב סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם שכר מהנכרי לעירוב חצרות ומת	"אם שכר לזמן מועיל<br>אם שכר סתם צריך לשכור מחדש ולערב מחדש<br>-
<div style='font-family: david; ;  border-radius: 4px; font-size: 10px;
 text-align: center; '>

</span>
התשובות הם בדעת המשנ""ב [וחלק מדברי הביאור הלכה]
-
אין לסמוך למעשה בלי לדעת האם התשובה נכונה משום שהטעות מצויה
</td>
    </tr>
  </tbody>
</table>
</div>"	סימן שפב סעיף ז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם אפשר לשכור משכירו מאשתו של הנכרי	"כן<br>-
<div style='font-family: david; ;  border-radius: 4px; font-size: 10px;
 text-align: center; '>

</span>
התשובות הם בדעת המשנ""ב [וחלק מדברי הביאור הלכה]
-
אין לסמוך למעשה בלי לדעת האם התשובה נכונה משום שהטעות מצויה
</td>
    </tr>
  </tbody>
</table>
</div>"	סימן שפב סעיף יא		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם יכול לשכור משכירו של שכירו ולקיטו של הנכרי	"כן<br>-
<div style='font-family: david; ;  border-radius: 4px; font-size: 10px;
 text-align: center; '>

</span>
התשובות הם בדעת המשנ""ב [וחלק מדברי הביאור הלכה]
-
אין לסמוך למעשה בלי לדעת האם התשובה נכונה משום שהטעות מצויה
</td>
    </tr>
  </tbody>
</table>
</div>"	סימן שפב סעיף יא		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם יכול לשכור מאשתו של הנכרי אם הנכרי מוחה	"מחלוקת<br>-
<div style='font-family: david; ;  border-radius: 4px; font-size: 10px;
 text-align: center; '>

</span>
התשובות הם בדעת המשנ""ב [וחלק מדברי הביאור הלכה]
-
אין לסמוך למעשה בלי לדעת האם התשובה נכונה משום שהטעות מצויה
</td>
    </tr>
  </tbody>
</table>
</div>"	סימן שפב סעיף יא		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם שכר משכירו ולקיטו של הנכרי והנכרי סילק אותו	"אם שכר לזמן עדיין מועיל<br>אם שכר סתם התבטל השכירות<br>-
<div style='font-family: david; ;  border-radius: 4px; font-size: 10px;
 text-align: center; '>

</span>
התשובות הם בדעת המשנ""ב [וחלק מדברי הביאור הלכה]
-
אין לסמוך למעשה בלי לדעת האם התשובה נכונה משום שהטעות מצויה
</td>
    </tr>
  </tbody>
</table>
</div>"	סימן שפב סעיף יד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כמה זמן יש להשכיר עבור עירוב משר העיר	"לכתחלה טוב שלא לשכור רק עד עשרים שנה<br>-
<div style='font-family: david; ;  border-radius: 4px; font-size: 10px;
 text-align: center; '>

</span>
התשובות הם בדעת המשנ""ב [וחלק מדברי הביאור הלכה]
-
אין לסמוך למעשה בלי לדעת האם התשובה נכונה משום שהטעות מצויה
</td>
    </tr>
  </tbody>
</table>
</div>"	סימן שפב סעיף יד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם אפשר להשכיר לעירוב מגזבר המלך שהסתלק	"לכתחילה אין להשכיר<br>אם כבר השכיר יש לסמוך ע""ז<br>-
<div style='font-family: david; ;  border-radius: 4px; font-size: 10px;
 text-align: center; '>

</span>
התשובות הם בדעת המשנ""ב [וחלק מדברי הביאור הלכה]
-
אין לסמוך למעשה בלי לדעת האם התשובה נכונה משום שהטעות מצויה
</td>
    </tr>
  </tbody>
</table>
</div>"	סימן שפב סעיף יד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"איך עושה עירוב אם ישראל ועכו""ם דרים בבית א'"	"צריך לשכור מהעכו""ם ולערב עם הישראל<br>ודוקא אם אין שום אחד מהם רשאי להשתמש בחדר המיוחד לחבירו<br>-
<div style='font-family: david; ;  border-radius: 4px; font-size: 10px;
 text-align: center; '>

</span>
התשובות הם בדעת המשנ""ב [וחלק מדברי הביאור הלכה]
-
אין לסמוך למעשה בלי לדעת האם התשובה נכונה משום שהטעות מצויה
</td>
    </tr>
  </tbody>
</table>
</div>"	סימן שפב סעיף טו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין&nbsp;שתי חצירות זו לפנים מזו, ישראל ונכרי בפנימית, וישראל בחיצונה	"החצר החיצונה אסור<br>הפנימית מותר<br>-
<div style='font-family: david; ;  border-radius: 4px; font-size: 10px;
 text-align: center; '>

</span>
התשובות הם בדעת המשנ""ב [וחלק מדברי הביאור הלכה]
-
אין לסמוך למעשה בלי לדעת האם התשובה נכונה משום שהטעות מצויה
</td>
    </tr>
  </tbody>
</table>
</div>"	סימן שפב סעיף יז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין&nbsp;שתי חצירות זו לפנים מזו, ישראל ונכרי בחיצונה, וישראל בפנימי	"החצר החיצונה אסור<br>הפנימית מותר<br>-
<div style='font-family: david; ;  border-radius: 4px; font-size: 10px;
 text-align: center; '>

</span>
התשובות הם בדעת המשנ""ב [וחלק מדברי הביאור הלכה]
-
אין לסמוך למעשה בלי לדעת האם התשובה נכונה משום שהטעות מצויה
</td>
    </tr>
  </tbody>
</table>
</div>"	סימן שפב סעיף יז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין&nbsp;שתי חצירות זו לפנים מזו, נכרי בפנימית ושני ישראלים בחיצונה	"החצר החיצונה אסור<br>-
<div style='font-family: david; ;  border-radius: 4px; font-size: 10px;
 text-align: center; '>

</span>
התשובות הם בדעת המשנ""ב [וחלק מדברי הביאור הלכה]
-
אין לסמוך למעשה בלי לדעת האם התשובה נכונה משום שהטעות מצויה
</td>
    </tr>
  </tbody>
</table>
</div>"	סימן שפב סעיף יז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין&nbsp;שתי חצירות זו לפנים מזו, נכרי בפנימית וישראל א' בחיצונה	"מותר<br>-
<div style='font-family: david; ;  border-radius: 4px; font-size: 10px;
 text-align: center; '>

</span>
התשובות הם בדעת המשנ""ב [וחלק מדברי הביאור הלכה]
-
אין לסמוך למעשה בלי לדעת האם התשובה נכונה משום שהטעות מצויה
</td>
    </tr>
  </tbody>
</table>
</div>"	סימן שפב סעיף יז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	חצר שישראל ונכרי דרים בה, ובית א' של ישראל אצל ביתו של זה ואינו פתוח לחצר וחלונות ביניהם, האם יכול לערב עמו דרך החלון שביניהם כדי להוציא כליו&nbsp;	"לא, כדי שהישראל לא ידור עם הנכרי [מועיל שכירות]<br>ויש להחמיר אף אם יש פתח ביניהם<br>-
<div style='font-family: david; ;  border-radius: 4px; font-size: 10px;
 text-align: center; '>

</span>
התשובות הם בדעת המשנ""ב [וחלק מדברי הביאור הלכה]
-
אין לסמוך למעשה בלי לדעת האם התשובה נכונה משום שהטעות מצויה
</td>
    </tr>
  </tbody>
</table>
</div>"	סימן שפב סעיף יט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	אם נמצאים על הספינה פחות מל' יום האם אוסרים	"כן<br>אם בעל הספינה ישראל נטפלים לו עד ל' יום<br>-
<div style='font-family: david; ;  border-radius: 4px; font-size: 10px;
 text-align: center; '>

</span>
התשובות הם בדעת המשנ""ב [וחלק מדברי הביאור הלכה]
-
אין לסמוך למעשה בלי לדעת האם התשובה נכונה משום שהטעות מצויה
</td>
    </tr>
  </tbody>
</table>
</div>"	סימן שפב סעיף כ		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	חצר שישראל ונכרי שרוים בה, והיו חלונות פתוחות מבית ישראל זה לבית ישראל זה ועשו עירוב דרך חלונות האם מותרים להוציא מבית לבית דרך חלונות	"מותר<br>אסור להוציא מבית לבית דרך הפתחים<br>-
<div style='font-family: david; ;  border-radius: 4px; font-size: 10px;
 text-align: center; '>

</span>
התשובות הם בדעת המשנ""ב [וחלק מדברי הביאור הלכה]
-
אין לסמוך למעשה בלי לדעת האם התשובה נכונה משום שהטעות מצויה
</td>
    </tr>
  </tbody>
</table>
</div>"	סימן שפב סעיף כ		
