#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	קכז. בצל שנחתך בסכין של עובדי כוכבים מה דינו ומדוע? 	"כתבו התוס' (ד""ה אגב) שי""מ שבצל כחילתית שאגב חורפיה ה""ל כנותן טעם לשבח ואסור והר""ם אמר שדוקא חילתית חריף טפי אבל בצל סגי ליה בקליפה."	עבודה זרה תוס' לט.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"קכח. מדוע לרב חבי""ת בחותם אחד אסור ולמסקנא מאי חבי""ת? "	"רש""י פירש משום שדמיהם יקרים. והר""ר אפרים (בתוד""ה אמר) פירש משום דאיתיה לאיסורא בעיניה <sup>מו</sup>. ולמסקנא חתיכת דג שאין בה סימן, בשר, יין ותכלת.<span style=""font-size: 12pt !important; color: #504f4b;"">
<br>מו.  והר""ן הביא שכפירושו איתא בירושלמי.</span>"	עבודה זרה לט. ותוס'		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	קכט. מדוע חזרה המשנה לומר שכל המפורטים בה הרי אלו אסורין ואין איסורן איסור הנאה? 	"לחזקיה למעוטי כבשין שדרכן לתת לתוכם יין וחומץ שאם ידוע שנתן שם יין אסורים אפי' בהנאה. לר' יוחנן למעוטי מורייס וגבינת בית אונייקי שאסורים אפי' בהנאה והך סתמא ר""מ היא."	עבודה זרה לט:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	קל. מדוע מותר דבש של עובדי כוכבים? 	"אין למה לחוש, אם יערב בו יסרח <sup>מז</sup>, אם משום בישולי עובדי כוכבים נאכל כמו שהוא חי ואם משום גיעולי עובדי כוכבים נותן טעם לפגם הוא ומותר, [וכתבו התוס' לעיל לח,ב (ד""ה אי)<br>דגם למ""ד דנו תן טעם לפגם אסור דבש שרי כיון שגם כשהוא בעין הוא נותן טעם לפגם[.<span style=""font-size: 12pt !important; color: #504f4b;"">
<br>מז.  רש""י פירש שלא חששו שמא יערבו בו יין משום שהדבש יסרח. ו הר""ן כתב שאחרים פירשו שלא חששו שיערב בדבש דבר טמא כי הדבר הטמא יסרח ויהפוך לדבש ומותר.</span>"	עבודה זרה לט:		
