#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	באלו ב' מעשים אסר רב בשר שנתעלם מן העין ?</p><p dir='rtl'>ובאלו ב' מקרים התירו רב יצחק ור' ירמיה ביין ?	"כשנפל לנהר והרימו, וכשנטלתו דיה והשליכתו, דחיישינן שמא הוא אחר.<p></p><p dir=""rtl"">וביין התירו ע""י הכרת קשרי הנודות או צביעת הסיקרא בחביות.</p>"	<br/>שקלים דף כ		ירושלמי_שקלים
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מדוע התירו את הגדי הצלוי ואת הגבינה לאכילה ופטרו מהשבת אבידה ?	היה רוב ישראל, ופטור מהשבת אבידה כרשב&quot;א דהבעלים מתייאשים משום שהרבים מצויים שם.	<br/>שקלים דף כ		ירושלמי_שקלים
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם ראוי לאדם חשוב ליטול לעצמו מציאה שמצא אחר יאוש בעלים ?	ר' מנא אמר לפני ר' יוסי שאינו ראוי.</p><p dir='rtl'>וא&quot;ל ר&quot;י דר' יונה אביו של רב מנא אמר מי יתן שתבוא מציאה לידי ולא אכריז.	<br/>שקלים דף כ		ירושלמי_שקלים
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"עד איזה מרחק מירושלים תולים בהמה הנמצאת כקרבן ?<p></p><p dir=""rtl"">ומי מביא נסכיה?</p>"	עד מגדל עדר, וכמידתה לכל רוח.</p><p dir='rtl'>ומעיקרא היו ממשכנים את המוצא להביא נסכיה, והיו מניחים אותה ובורחים.</p><p dir='rtl'>התקינו שיבואו הנסכים משל ציבור.	<br/>שקלים דף כ		ירושלמי_שקלים
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	בהמה הנמצאת מירושלים עד מגדל עדר, באיזה קרבן תולים אותה ?	זכרים עולות, נקבות שלמים.</p><p dir='rtl'>[ובגמ' נתבאר דהולכים אחר רוב הבהמות שבעדר].</p><p dir='rtl'>ור' יהודה אמר דל' יום קודם הפסח הראוי לפסח בחזקת פסח.	<br/>שקלים דף כ		ירושלמי_שקלים
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	אלו ה' דברים תקנו ב&quot;ד שיבואו משל ציבור ?</p><p dir='rtl'>ואלו עוד ב' תקנות תקנו ?	נסכי בהמה הנמצאת, וששלח נכרי, ושל גר שמת.</p><p dir='rtl'>עשירית האיפה של כה&quot;ג שמת ולא נתמנה אחר תחתיו. (לת&quot;ק דלא כר' יהודה)</p><p dir='rtl'>וקינים הפסולות. (לת&quot;ק דלא כר' יוסי).</p><p dir='rtl'>ושיהו הכהנים נאותנים במלח ועצים.</p><p dir='rtl'>ולא יהיו מועלים באפר הפרה.	<br/>שקלים דף כ		ירושלמי_שקלים
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	נכרי ששלח בהמה לעולה, או גר שמת והניח עולה, מי מביא נסכים ?	אם שלח הנכרי נסכים וכן הניח הגר, קרבים משלו.</p><p dir='rtl'>ואם לא התקינו שיקרבו משל ציבור.	<br/>שקלים דף כ		ירושלמי_שקלים
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מי מספק קינים תחת הפסולות ?	לת&quot;ק משל ציבור, לר' יוסי משל מספק הקינים.	<br/>שקלים דף כ		ירושלמי_שקלים
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה שאמרו בבהמה הנמצאת מירושלים למגדל עדר דזכרים עולות, והא שלמים באים גם מזכרים ? (2 בס&quot;ד ומסקנא)	א. אה&quot;נ, וכוונת המשנה דהבא לתקן קרבן זה צריך לחללו גם על דמים לעולה מלבד לשלמים.</p><p dir='rtl'>ב. איירי בעדר שרובו זכרים, וממה שדקדקו לעשות זכרים יש לתלות שהוא עולה הבאה דווקא מזכרים.	<br/>שקלים דף כ		ירושלמי_שקלים
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"אמרינן גבי בהמה הנמצאת מירושלים למגדל עדר, דהא דזכרים עולות היינו לבא לחוב בדמיהם שיחלל על דמים לעולה או לשלמים.<p></p><p dir=""rtl"">איך הוא יכול לחלל תמימים?</p><p dir=""rtl"">ואלו ב' קושיות הקשו ע""ז?</p>"	כיון שהוא מתכוון להדיא להוציאו לחולין גם קדושת הגוף מתחללת.</p><p dir='rtl'>והקשו לר' יהודה דהכי קי&quot;ל דהקדש אינו מתחלל במזיד. ותי' דיש תנאי ב&quot;ד שיוכל לחלל.</p><p dir='rtl'>אך מ&quot;מ הקשו דאסור לפדות תמימים, ואין אומרים לאדם חטוא כדי שיזכה חברך.	<br/>שקלים דף כ		ירושלמי_שקלים
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מנחת חביתין, האם מקדשים את כולה יחד בכלי, או לחצאין ומדוע ?	"לריו""ח לחצאין, שיהיה הקידוש כפי מה שהיא קריבה.<p></p><p dir=""rtl"">לר""ל שלמה, דכתיב מנחה מחציתה, שקודם תהיה מנחה ואח""כ יחצה אותה.</p>"	<br/>שקלים דף כ		ירושלמי_שקלים
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"לריו""ח דמנחת חביתין של כה""ג קריבה לחצאין, מ""ט אמרו בכהן שנתמנה בין הערביים דמביא עישרון, ומחצה קרב ומחצה אבד, למה אבד מאחר שלא נתקדש בכלי ?<p></p><p dir=""rtl"">ומ""ט הא דתנן באבוד דב' החצאים טעונים עיבור צורה ויצאו לבית השריפה ?</p>"	"החצי הנותר הוא כמותר מנחת חביתין דלריו""ח אזיל לאיבוד.<p></p><p dir=""rtl"">והתנא המצריך עיבור צורה ושריפה ס""ל דהעישרון שבו מביאים את הסולת מעיקרא מקדש.</p>"	<br/>שקלים דף כ		ירושלמי_שקלים
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	הדין דאופים מנחת חביתין סמוך להבאה ולא בשחר. מה המקור ?</p><p dir='rtl'>ומה הקשו ע&quot;ז ותירצו ?	"דכתיב תביאנה תופיני, בשעת הבאה יאפה.<p></p><p dir=""rtl"">והקשו מהא דהכהנים הנכנסים בשחר העמידו עושה חביתין.</p><p dir=""rtl"">ותי' דהעמידוהו לחמם חמין לצורך המנחה.</p>"	<br/>שקלים דף כ		ירושלמי_שקלים
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם מנחת חביתין נאפית ואח""כ מטגנה או להפך?<p></p><p dir=""rtl"">ומנ""ל?</p>"	"מח' אי קודם אופה, דכתיב תאפינה תאפה נאה.<p></p><p dir=""rtl"">או קודם מטגן, דכתיב תאפינה, תאפה נא.</p><p dir=""rtl"">ואיכא למ""ד דאית ליה כתרוויהו, שאופה ומטגן ואופה.</p>"	<br/>שקלים דף כ		ירושלמי_שקלים
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	אמרו דכה&quot;ג שמת ונתמנה אחר תחתיו, חצי הנותר של מנחתו של ראשון אבד.</p><p dir='rtl'>איך הדין כשנדחה הראשון מחמת מום או טומאה ומדוע ?	"במום דינו כמת.<p></p><p dir=""rtl"">אבל בנטמא נסתפקו (ואפשר שפשטו שאין חצי שלו נדחה) ומשום מה דהדר חזי ולא דמי למת.</p>"	<br/>שקלים דף כ		ירושלמי_שקלים
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהיכן באה מנחת חביתין אם מת הכה&quot;ג ומנ&quot;ל ?</p><p dir='rtl'>ומניין שאין חוצים אותה ?	"לר' יהודה מבניו, דכתיב מבניו יעשה אותה. וכתיב אותה שלמה שלא יחצוה.<p></p><p dir=""rtl"">לר""ש חוק עולם, משל עולם. כליל תקטר שיקטירו את כולה יחד.</p>"	<br/>שקלים דף כ		ירושלמי_שקלים
