#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ח. למסקנא מדוע נצרך &quot;עליה&quot; לאסור יבום באחות אשתו ובצרתה (3)?	"ס&quot;ד שילמדו במה מצינו מאשת אח, ואף ששם זה איסור אחד וכשהיא אחות אשה יש ב' איסורים, היכי דנשא מת ומת ואח&quot;כ נשא חי בזה אמרינן הואיל ואישתרי אישתרי ואין נפק&quot;מ כשנוסף עוד איסור אחר שהותר.<p dir=""rtl"">אב&quot;א הו&quot;א הוקשו כל העריות לאשת אח בהקישא דר' יונה &quot;כי כל אשר יעשה מכל התועבות האלה ונכרתו&quot;. אחר שמעטנו עליה באחות אשה הוקשו כל העריות לאחות אשה ולא לאשת אח או מפני שכל שיש להקיש לקולא או לחומרא מקישים לחומרא, או שאשת אח זה איסור אחד ואחות אשה זה ב' איסורים.</p><p dir=""rtl"">רבא למסקנא אמר שה&quot;נ לא נצרך 'עליה' לאסור הערוה וצרה, אלא אדרבא נצרך להתיר צרה שלא במקום מצוה, שרק במקום עליה נאמר האיסור של לצרור.</p>"	יבמות ח.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ח: מדוע שלא נאמר ששאר העריות דינם כצרות, שבמקום מצוה אסורות שלא במקום מצוה מותרות (למסקנא)?	"כתיב וְאִשָּׁ֥ה אֶל־אֲחֹתָ֖הּ לֹ֣א תִקָּ֑ח לִצְרֹ֗ר משמע שניהם אסורות, וכתיב לְגַלּ֧וֹת עֶרְוָתָ֪הּ עָלֶ֖יהָ בְּחַיֶּֽיהָ דוקא אחת, לכן במקום מצוה שתיהן אסורות שלא במקום מצוה רק אחת אסורה. <p dir=""rtl"">עליה לימד שבמקום עליה שתיהן אסורות, ואין לומר להיפך במקום עליה שתיהן מותרות ושלא במקום מצוה שתיהן אסורות דאם כן אין מקום שאחת אסורה ואחת מותרת.</p>"	יבמות ח:		
