#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	קיז. מתי אין לבקר את החולה והיכן ישב בשעת הביקור, ומדוע? 	"אין לבקר את החולה בשלש שעות ראשונות של היום. שאז רווחא דעתיה דחולה וסובר המבקר שנתרפא ואין צריך לבקש עליו רחמים. ואין לבקרו בשלש שעות אחרונות של היום שאז תקיף חולשיה וסובר המבקר שאין תקוה ומתייאש מן הרחמים. ולא ישב ע""ג מטה או ספסל או כסא אלא ע""ג קרקע מפני שהשכינה למעלה ממטתו של חולה. וכתב הר""ן שיש מי שאומר שזהו דווקא כשהחולה שוכב ע""ג קרקע ונמצא מבקר גבוה ממקום שכינה."	נדרים מ.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	קיח. מה השיטות בגמ' באלו נהרות מותר לטבול ומתי ומדוע? 	"לרבין אמר רב כשפרת גדל הרבה אסור לטבול בו שמא רבו הנוטפין על הזוחלין אבל אם נתרבה מעט מותר. לשמואל אפשר לטבול בכל הנהרות כל השנה שכנגד כל טפח של גשמים עולה לקראתו טפחיים מהתהום ולעולם רבים הזוחלין על הנוטפין. ופליגא דידיה אדידיה דאמר שמואל שמותר לטבול רק בפרת ביומי תשרי. וביאר הר""ן ששמואל תרתי קמ""ל חדא דנהרות שמכזבים מימיהם אין טובלים בהם לעולם, דכיון שפעמים מכזבים לעולם חוששים בהם לגשמים או להפשרת שלגים. וקאמר נמי דפרת וכיוצא בו שאינו מכזב אינו מותר לטבול בו מן הסתם בכל השנה כולה מי שאינו בקי בו אלא ביומי תשרי בלבד לפי שבימי תשרי אינו עת גשמים ולא זמן הפשרת שלגים, ומי שבקי בפרת ובכיוצא בו, כל שהוא רואה שלא נתרבה על מה שהוא זוחל בתשרי בכדי שיהא ראוי לחוש לרבוי נוטפים טובל בו בכל השנה, וכן אם רואה בתשרי שנתרבה כל כך עד שאפשר לו לחוש שמא רבו בו נוטפים אפי' בתשרי אינו טובל בו, ומבואר בר""ן שרב כשיטה זו של שמואל."	נדרים מ. - מ:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"קיט. כמי פוסקים במחלוקת הנ""ל ומדוע? "	"ר""ת פסק כשמואל דאמר נהרא מכיפיה מבריך. דתניא בבכורות יובל שמו ולמה נקרא שמו פרת שמימיו פרין ורבין דברי ר' מאיר וחכ""א פרת שמו שמימיו פרין ורבין מסייע ליה לשמואל דאמר שמואל נהרא מכיפיה מבריך. וההיא מתניתא מסייעת לשמואל בין מדר' מאיר ובין מרבנן, דרבנן נמי אמרי פרת שמימיו פרין ורבין וכיון דר' מאיר ורבנן מסייעי ליה כותיה נקטינן. וזה דווקא בנהרות שאין מכזבין אבל מכזבין אסור.<br>ר""ח והרי""ף פסקו כרב דאין המים מטהרין בזוחלין אלא פרת ביומי תשרי בלבד. וביאר הרמב""ן טעמם דלא דחינן מימרא דאיסורא דהוו נהיגין בה הלכה למעשה כאבוה דשמואל שעשה לבנותיו מקוואות משום מימרא דאגדתא. ושמואל נמי לאו לענין מעשה אמרה דכיון דאיהו נמי אמר אין המים מטהרין בזוחלין, משמע דה""ק נהי דמדינא שרי, להלכה למעשה איכא למיחש. ואע""ג דר' מאיר ורבנן אמרי בברייתא דבכורות דפרת מימיו פרין ורבין, רב ואבוה דשמואל ידעי דאיכא תנאי בעלמא דלא סבירא להו הכי, ועוד שיש נוסחאות שאינן גורסות במילתא דרבנן שמימיו פרין ורבין אלא וחכ""א פרת שמו ותו לא, ולפי זה סייעתא דמייתי התם לשמואל מדר' מאיר הויא ולא מדרבנן, ורב ואבוה דשמואל סברי דרבנן פליגי עליה ושמואל נמי הלכה למעשה חשש."	נדרים מ:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	קכ. לשיטות שחוששות שרבו הנוטפין על הזוחלין האם מותר לטבול 1) במקום שלא היתה זחילתו מתחילה 2) במקום שהיתה זחילתו מתחילה? 	"1) לכו""ע אסור.<br>2) אם התרבו שם לראב""ד טובלים ולרמב""ם אין טובלין. אם התרבו בגומת המעיין לכו""ע טובלין."	נדרים מ: - מא.		
