#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	על איזה פעולות חייב אם מביא מרה&quot;י לרה&quot;ר?	"חייב אם מוציא [ומכניס] וזורק ומושיט [דהוא עומד ברה&quot;י ומושיט בידו לרה&quot;ר (מ&quot;ב ס&quot;ק א&#x27;)]"	סימן שמו סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין 1) בכרמלית 2) מקום פטור?	"1) אסור להוציא ממנו לרה&quot;י או לרה&quot;ר מדרבנן [דגזרו עליו חומרי רה&quot;ר וחומרי רה&quot;י (מ&quot;ב ס&quot;ק ב&#x27;)] 2) מותר להוציא ממנו לרה&quot;י או לרה&quot;ר, אבל אסור להחליף מרה&quot;י לרה&quot;ר דרך מקום פטור"	סימן שמו סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם אדם 1) הולך מרה&quot;ר לרה&quot;י דרך מקום פטור 2) עומד במקום פטור ומוציא חפץ מרה&quot;ר ומכניסו לרה&quot;י?	"1) אם לא עמד במקום פטור חייב, אבל אם עמד פטור אבל אסור (מ&quot;ב ס&quot;ק ה&#x27;) [והרי&quot;ף משמע דפסק כבן עזאי דמהלך כעומד דמי ופטור אפי&#x27; אם לא עמד במקום פטור, אבל כל הראשונים חולקים על הרי&#x27;&#x27;ף, והב&quot;י כתב דאפי&#x27; הרי&quot;ף לא כוון לפסוק כבן עזאי] 2) לפי רוב ראשונים כיון שהוא עומד במקום אחד אע&quot;פ שהחפץ לא נח מ&quot;מ נחשב כאילו הוא נח במקום שהוא עומד וממילא פטור אבל אסור, אבל הראב&quot;ד ס&quot;ל דכיון דלא נח החפץ הוי כאילו לא עשה הנחה במקום פטור וחייב [תלוי במח&#x27; רש&quot;י ור&quot;ח בפשט בגמ&#x27; שבת (ח&#x27; ע&quot;ב)], והמ&quot;ב (ס&quot;ק ו&#x27;) סותם כרוב ראשונים אבל הביא הראב&quot;ד בשעה&quot;צ (ס&quot;ק ו&#x27;)"	סימן שמו סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר להחליף 1) ע&quot;י שני בני אדם 2) קוף 3) אם היה לובשה?	"1) החזו&quot;א (או&quot;ח סי&#x27; ק&quot;ד ס&quot;ק ה&#x27;) מסתפק, ופשוט להגר&quot;ז (סע&#x27; ב&#x27;) דאסור {ולענ&quot;ד יש להביא ראיה מפחות פחות מד&#x27; אמות דמותר ע&quot;י שנים} 2) פשוט להחזו&quot;א דמותר 3) ה&quot;נ פשוט להחזו&quot;א דמותר "	סימן שמו סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לילך מרה&quot;י למקום פטור דרך רה&quot;ר?	"הב&quot;ח ס&quot;ל דמותר, אבל כל הפוסקים חולקים עליו (מ&quot;ב ס&quot;ק ה&#x27;, שעה&quot;צ ס&quot;ק ד&#x27;)"	סימן שמו סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר להחליף דרך מקום פטור מרה&quot;ר לכרמלית?	"איתא בגמ&#x27; (עירובין פ&quot;ז ע&quot;ב) דהאיסור שלא להחליף במקום פטור הוי רק ברשויות דאורייתא ולא ברשויות דרבנן [דהוי גזירה לגזירה (מ&quot;ב ס&quot;ק י&#x27;)], וכן פסקו הרי&quot;ף והרמב&quot;ם, אבל הרז&quot;ה וראב&quot;ד ורשב&quot;א ס&quot;ל כאידך שינויא דהתם וא&quot;צ לחלק בין רשויות דאורייתא ודרבנן והכל אסור, והשו&quot;ע הביא השתי דעות יש אוסרים ויש מקילין {ולפי הכללים דהלכה כי&quot;א שני נמצאת דהעיקר הוא לקולה, אכן הרמ&quot;א לקמן (סי&#x27; שע&quot;ב סע&#x27; ו&#x27;) סותם להחמיר, ונמצאת שיש בזה מח&#x27; בין המחבר ורמ&quot;א}, וה&quot;נ תלוי בב&#x27; דעות אם הוא עומד במקום פטור אם צריך ג&quot;כ להיות נח שם (שעה&quot;צ ס&quot;ק ז&#x27;), ולפי הראשונים דאמרינן מצא מין את מינו צ&quot;ל דמיירי במקום פטור שגבוה י&#x27; טפחים (ביה&quot;ל ד&quot;ה ברשויות)"	סימן שמו סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	לפי המתירין להחליף בכרמלית, האם מותר להחליף בכל מיני מקום פטור?	"הב&quot;י הביא מרבינו יהונתן דלא התירו אלא על גבי הכותל העומד תחת האויר ולא דרך חור בכותל אע&quot;פ שאינו רחב ד&#x27; {ושמעתי עצה ע&quot;פ תוס&#x27; עירובין (כ&#x27; ע&quot;א) והגר&quot;ז (סי&#x27; שמ&#x27;&#x27;ז) דאדם יעמוד ברה&quot;י ויוציא את ידיו לכרמלית ונעשית כמקום פטור ואחר יכול להניח חפץ עליו ואח&quot;כ יכול להכניסו לרה&quot;י (הגרח&quot;צ גערליק שליט&quot;א)}"	סימן שמו סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה הדין אם זרק מרה&quot;י לרה&quot;י דרך רה&quot;ר 1) למעלה מג&#x27; טפחים 2) למטה מג&#x27; טפחים?"	"1) פטור, דלא אמרינן קלוטה (ערוה&quot;ש סע&#x27; א&#x27;) 2) לפי הרמב&quot;ם אינו חייב אלא אם נח ע&quot;ג משהו ואע&quot;פ שנתגלגל אח&quot;כ [וכן משמע מתוס&#x27; (שבת פ&#x27; ע&quot;א) דדוקא למ&quot;ד קלוטה חייב בנתגלגל], ולפי הר&quot;ח ורמב&quot;ן חייב אפי&#x27; אם לא נח, ובאמת חייב שתים אחת משום הוצאה לרה&quot;ר ואחת משום הכנסה לרה&quot;י אלא שאינו חייב אתולדה במקום אב (ערוה&quot;ש שם) {וכ&quot;ת דמגמ&#x27; פסחים (פ&quot;ה ע&quot;ב) מבואר דנגררין הוי כהנחה, וצ&quot;ע על הרמב&quot;ם ותוס&#x27;, ותי&#x27; ר&quot;י באק דהתם שאני דאם היו פותחין את ידיהם היו נופל במקומו וממילא כל רגע ורגע מקרי כנח משא&quot;כ כשנתגלגל הוא באמת לא נח, ונפק&quot;מ אם הוציא stroller חוץ לעירוב ולא פסק, דאם הוא דוחף העגלה באופן דעדיין הוא זז אם לא היה אוחזו א&quot;כ עדיין לא נח ויש עצה לחזור לתוך העירוב לפי הרמב&quot;ם ותוס&#x27; אבל אם הוא דוחף העגלה בקושי באופן שנח בכל מקום שהוא א&quot;כ הוי כנח חוץ לעירוב ואינו יכול להחזירו [ולפי הר&quot;ח ורמב&quot;ן בכל אופן אינו יכול להחזירו]}"	סימן שמו סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם מותר להעביר ד&#x27; אמות בלא עקירה או בלא הנחה?"	"אסור מדרבנן להעביר ד&#x27; אמות בלא עקירה או בלא הנחה בין ברה&quot;ר בין הכרמלית (מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;א)"	סימן שמו סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לטלטל מן הים לבקעה?	"מותר לטלטל ביניהם פחות מד&#x27; אמות אע&quot;פ שהם תרי גווני כרמלית {צ&quot;ב מהו התרי גווני כרמלית}"	סימן שמו סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בקרפף יותר מבית סאתים שאינו הוקף לדירה?	"מדאורייתא הוי רה&quot;י אבל גזרו עליו הרבנן שיהיה ככרמלית ואסור לטלטל בו יותר מד&#x27; אמות"	סימן שמו סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לטלטל ממנו לכרמלית?	"אע&quot;פ שמדאורייתא הוא רה&quot;י מ&quot;מ אמרו חז&quot;ל דמותר לטלטל ממנו לכרמלית [וכתב המגיד משנה דמרמב&quot;ם משמע דהתירו דוקא לכרמלית ים ולא לכרמלית יבשה, ותמה עליו הב&quot;י מנליה לדייק זה מהרמב&quot;ם] דאם אמרו שאסור חששו שמא יאמרו דדינו כרה&quot;י גמור ויבא לטלטל בכולו יותר מד&#x27; אמות ומוטב להתיר לטלטל ממנו לכרמלית דלא שכיח ולא יבואו לטלטל בכולו דהוי שכיח (גמ&#x27; עירובין ס&quot;ז ע&quot;ב, מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ז)"	סימן שמו סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	למה בבל אינו נחשב כרה&quot;י מדאורייתא מפני שיש מחיצות בים סביב?	"הביה&quot;ל (ד&quot;ה קרפף) הביא ד&#x27; מהלכים:&lt;br&gt;1) תוס&#x27; (עירובין כ&quot;ב ע&quot;ב) תירצו מפני שהם מחיצות שנעשות שלא בידי אדם ואתו רבים ומבטלי מחיצות [ע&quot;י הספינות, והוסיף החזו&quot;א (או&quot;ח סי&#x27; ק&quot;ז ס&quot;ק א&#x27;) דאפי&#x27; תוס&#x27; מודו דמחיצות שנעשין שלא בידי אדם הוו מחיצות אם אינם רחוקים כ&quot;כ], ש&quot;מ דתוס&#x27; ס&quot;ל דאם עשויות בידי אדם הוו מחיצות אפי&#x27; כשיעור הרבה כורים&lt;br&gt;2) הרמב&quot;ן (תירוץ א&#x27; ע&quot;פ הריטב&quot;א) תי&#x27; דמחיצות רחוקות כהני אינם מחיצות, וביאר הרמב&quot;ן דצריך להיות ניכר כשעומדים באמצע [והרשב&quot;א לא ברירא ליה השיעור], והנשמת אדם (כלל מ&quot;ט אות ב&#x27;) מסתפק אם שיעורו כמ&quot;ש בבכורות (נ&quot;ד ע&quot;ב) דרועה יכול לראות ט&quot;ז מיל, והמ&quot;ב משמע דדוקא כור וכוריים ולא יותר [וע&quot;פ חשבון זה עולה לקצ&quot;ג אמות], ולפי&quot;ז אפי&#x27; קרפף בידי אדם אינו יכול להיות גדול כ&quot;כ&lt;br&gt;3) הרמב&quot;ן (תירוץ א&#x27; ע&quot;פ הביה&quot;ל) תי&#x27; דמחיצות רחוקות אינם מחיצות דוקא כשנעשין שלא בידי אדם אבל אם נעשין בידי אדם הוי מחיצות אפי&#x27; רחוקות טובא, ולפי&quot;ז קרפף שנעשין בידי אדם הוי רה&quot;י אפי&#x27; אם רחוקות טובא [ועדיין יש חילוק בין זה לשיטת תוס&#x27; דתוס&#x27; ס&quot;ל דגם צריך הרבים לבטל המחיצה ואם ליכא רבים כגון בקרפף גדול הוי רה&quot;י אפי&#x27; אם נעשין שלא בידי אדם משא&quot;כ לפי הרמב&quot;ן אפי&#x27; אם ליכא רבים לא הוו מחיצות אם הם רחוקות ונעשין שלא בידי אדם]&lt;br&gt;4) הרמב&quot;ן (תירוץ ב&#x27;) תי&#x27; דהיכי שאין המחיצה מעכבת את הרבים כלום אין בה תורת מחיצה, ולפי&quot;ז פשוט דאם רחוקות הרבה הוי מחיצות כיון שמעכבין את הרבים"	סימן שמו סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה הדין במקום שמוקף ג&#x27; מחיצות?"	"מדאורייתא הוי רה&quot;י ומדרבנן הוי כרמלית, ומבואר בתוס&#x27; (שבת ט&#x27; ע&quot;א) דמותר לטלטל ממנו לכרמלית, וכ&quot;כ הבית מאיר [וע&quot;ע בביה&quot;ל לקמן (סי&#x27; שע&quot;ד סע&#x27; ב&#x27; ד&quot;ה לכרמלית) דמחמיר]"	סימן שמו סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר ליקח מפתח מכרמלית לפתוח מנעול לגינה [קרפף יותר מבית סאתים]?	"מותר אפי&#x27; לפתוח הדלת עם המפתח דמותר לטלטל מכרמלית לקרפף (מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ט)"	סימן שמו סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם האסקופה רה&quot;י?	אז אסור להכניס המפתח לתוך הקרפף	סימן שמו סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מתי נחשב האסקופה כרה&quot;י?	"1) אם היא גבוה י&#x27; טפחים ורחב ד&#x27;&lt;br&gt;2) אפי&#x27; אם אינה גבוה י&#x27; אבל יש לה ב&#x27; מחיצות ומשקוף רחב ד&#x27; דאמרינן פי תקרה משני צדדים [והמג&quot;א (ס&quot;ק ב&#x27;) ומ&quot;ב (ס&quot;ק כ&quot;ב) כתבו דרק אומרים פי תקרה בצד שלישית, וביאר ר&quot;י באק דמבואר לקמן (סי&#x27; שס&quot;ד סע&#x27; ב&#x27;) ברה&quot;ר דיש מח&#x27; רש&quot;י ותוס&#x27; אם סגי בדלת אחד או צריך ב&#x27; דלתות, אבל לכו&quot;ע סגי בדלת לאחר שיש היקף של ג&#x27; מחיצות, ה&quot;נ מאחר שאומרים פי תקרה בצד השלישית לכו&quot;ע מהני הדלת להיות המחיצה רביעית]"	סימן שמו סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"למה אמרינן פי תקרה משתי צדדים זה כנגד זה, הלא קיי&quot;ל (סי&#x27; שס&quot;א) דרק אומרים פי תקרה כמין גאם?"	"1) המג&quot;א (ס&quot;ק ג&#x27;, ע&quot;פ המחה&quot;ש) תי&#x27; דמדינא אמרינן פי תקרה אפי&#x27; בזה כנגד זה, ורק לקמן הרמ&quot;א מחמיר לכתחילה דאין לטלטל בתוכו אלא בפי תקרה זה שלא כנגד זה&lt;br&gt;2) הא&quot;ר (מובא בפמ&quot;ג א&quot;א ס&quot;ק ג&#x27; ובביה&quot;ל ד&quot;ה שתי) תי&#x27; דהא דאמרינן דאין אומרים פי תקרה בזה כנגד זה היינו דוקא אם הוא מפולש לרה&quot;ר אבל כאן יש דלת שמפסיק בינו לקרפף ואע&quot;פ שאין הדלת נחשב כמחיצה [ובאמת הא&quot;ר כתב ב&#x27; תירוצים, א&#x27; חילוק בין רה&quot;ר וקרפף, ב&#x27; חילוק בין יש בה דלת לאין בה דלת]&lt;br&gt;3) הגר&quot;א (ס&quot;ק י&quot;ב, ומובא בביה&quot;ל ד&quot;ה שתי) תי&#x27; דאה&quot;נ הדלת נחשב כמחיצה וסגי במחיצה אחת, והרמ&quot;א נקט ב&#x27; מחיצות דאורחא דמילתא נקט"	סימן שמו סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם דלת נחשב כמחיצה?	"{אם הוא מפולש גם מצד השני לפי המג&quot;א וא&quot;ר אינו כמחיצה [דהמג&quot;א מציין לסי&#x27; שס&quot;ד דמיירי בדלתות על רחוב מפולש], ולפי הגר&quot;א הוי כמחיצה, אבל במקום שמוקף מג&#x27; צדדים בודאי הדלת הוי מחיצה לצד הרביעית, וזהו כאבן העוזר ודלא כחזו&quot;א ואג&#x27;&#x27;מ דס&quot;ל דדלת אינו מחיצה כלל (ר&quot;י באק)}"	סימן שמו סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין באסקופה בפתח 1) המבוי 2) הבית?	"1) אם יש בפתח ד&#x27; טפחים [ויש במבוי ד&#x27; אמות] מהני קורה טפח על כל הפתח אפי&#x27; בפתח נעול, ואם אין בפתח ד&#x27; לא מהני הקורה אלא בפתח פתוח [ולפי רש&quot;י תחת הקורה אסור ולרז&quot;ה מותר (רע&quot;א)], ולא בפתח נעול (מג&quot;א ס&quot;ק ד&#x27;), אמנם כתבו תוס&#x27; (שבת ט&#x27; ע&quot;א) דזהו דוקא כשהוא פתוח לכרמלית דאמרינן מצא מין את מינו ואסור אבל בפתוח לרה&quot;ר הוי מקום פטור ומותר אפי&#x27; בפתח נעול, וא&quot;כ על כרחך המג&quot;א מיירי בפתוח לכרמלית ועל זה כתב דמותר בפתח פתוח, ותמה הביה&quot;ל (ד&quot;ה ומשקוף) דזהו דלא כהמחבר לקמן (סי&#x27; שס&quot;ה סע&#x27; ד&#x27;) דמחמיר על תחת הקורה דלא כרש&quot;י ותוס&#x27; והרא&quot;ש דס&quot;ל כהראב&quot;ד דמותר תחת הקורה 2) אם כל הפתח מקורה מותר בכל הפתח, ואם יש שתי קורות סמוכות זה לזה פחות מג&#x27; טפחים והדלת ביניהם מותר דוקא בפתח פתוח ולא בפתח נעול (מג&quot;א שם)"	סימן שמו סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין באסקופה בין כרמלית ורה&quot;י גמור?	"כתב הרמ&quot;א דכיון שהוא קרוב לשיעור ד&#x27; טפחים אסור לטלטל ממנה בין לפנים בין לחוץ, אסור להוציא לחוץ לכרמלית שמא הוא רחב ד&#x27; והוי רה&quot;י, ואסור להכניס לפנים לרה&quot;י שמא הוא פחות מד&#x27; טפחים והוי כרמלית [והערוה&quot;ש (סע&#x27; י&quot;ב) ביאר החשש שמא יפלו התקרה ויתבטל הפי תקרה]"	סימן שמו סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מהו החשש אם האסקופה 1) למטה מג&#x27; טפחים 2) למעלה מג&#x27; טפחים?"	"1) אם יש ד&#x27; בתקרה הוי כרמלית, ואם אין בתקרה רחב ד&#x27; בטל לרה&quot;ר או לכרמלית (מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ז) [ואינו נחשב כרה&quot;ר מקורה כיון שאינו רחב ד&#x27;], אבל הגר&quot;א ס&quot;ל דאינו כרה&quot;ר מפני שיש בה ג&#x27; מחיצות (ביה&quot;ל ד&quot;ה הדין) 2) אם רחב ד&#x27; הוי כרמלית, ואם אינו רחב ד&#x27; הוי מקום פטור אבל אם הרה&quot;ר נחשב ככרמלית המקום פטור נעשית כרמלית ג&quot;כ משום מצא מין את מינו (מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ח) [ואין להוכיח מכאן דהרמ&quot;א ס&quot;ל דצריך ששים ריבוא להיות רה&quot;ר דאפשר דרק כתב הכי לחומרא (בית מאיר, ביה&quot;ל לעיל סי&#x27; שמ&quot;ה סע&#x27; ז&#x27;)]"	סימן שמו סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה יעשה אם צריך גוי להביא המפתח לדלת?	"הגוי יביאו אצל הדלת והישראל יקחנה מידו ויפתח הדלת אבל יזהר שלא לפתח הדלת עם המפתח בתוכו אלא יסירנה תחילה ויחזירנה לגוי או יטמינה על האסקופה (ט&quot;ז ס&quot;ק ו&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ח)"	סימן שמו סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם יש תקרה בלא מחיצות?	"פשוט דלא אמרינן פי תקרה בג&#x27; צדדים ותחתיו הוי כרמלית [אם רחבה ד&#x27; דהוי רה&quot;ר מקורה (שעה&quot;צ ס&quot;ק י&quot;ז)] ומותר לטלטל ממנה לכרמלית ולא לרה&quot;ר (מ&quot;ב ס&quot;ק ל&#x27;)"	סימן שמו סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כיצד ראוי לתקן אם רוצה לטלטל תחת הבליטה שלפני 1) בית אחד 2) כמה בתים?	"1) כתבו הט&quot;ז (ס&quot;ק ז&#x27;) ומג&quot;א (ס&quot;ק ג&#x27;) דיעמיד קנים בכל הפינות כדי שיהא צוה&quot;פ בכל הצדדים [ואע&quot;פ שהט&quot;ז לקמן (סי&#x27; שס&quot;ה) כתב דלא מהני לדעת הרמב&quot;ם דס&quot;ל דלא מהני צוה&quot;פ בפרוץ מרובה, מ&quot;מ רוב הפוסקים לא ס&quot;ל כהרמב&quot;ם, ועוד כתב הבית מאיר דאפי&#x27; הרמב&quot;ם מודה דמהני אם אין הפירצה יותר מעשר וממילא השני צדדים הוי כמו ב&#x27; מחיצות ואז מהני צוה&quot;פ גדול בצד שלישית אפי&#x27; לדעת הרמב&quot;ם (ביה&quot;ל ד&quot;ה הבולטין)], אכן החזו&quot;א (או&quot;ח סי&#x27; קי&quot;א ס&quot;ק ה&#x27;) ס&quot;ל דתקרה עצמה אינה נחשבת לקנה עליון של צוה&quot;פ 2) צריך להעמיד קנים בכל הפינות וגם לעשות עירובי חצרות, וחידש השעה&quot;צ (ס&quot;ק ט&quot;ז) שהבתים צריכים להיות בתוך ג&#x27; טפחים, והשיג עליו החזו&quot;א דסגי בעומד מרובה [ותי&#x27; ר&quot;י באק דהשעה&quot;צ חושש שמא הבתים לא יהיו בקו ישר ממש וא&quot;כ יהיה פיתחא בקרן זוית]"	סימן שמו סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם הגג משופע?	"אפי&#x27; אם יש לה ג&#x27; מחיצות אין אומרים פי תקרה והוי ככרמלית (ביה&quot;ל ד&quot;ה וכן)"	סימן שמו סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם יש מקום שלא לעשות שום פי תקרה?	"המג&quot;א (ס&quot;ק ג&#x27;) הביא ממהרי&quot;ל דטוב להחמיר כגירסת תוס&#x27; (עירובין צ&quot;ד ע&quot;ב) שלא לעשות שום פי תקרה, וביאר המחה&quot;ש דדוחק לומר דהמהרי&quot;ל פסק כשמואל אלא ביאר דפסק כרז&quot;ה דחושש לל&quot;ב בגמ&#x27; שם דפליגי רב ושמואל בעשר אבל ביותר מעשר לכו&quot;ע לא אמרינן פי תקרה והמהרי&quot;ל מיירי ביותר מעשר, אכן למעשה כתב הביה&quot;ל (ד&quot;ה הבולטין) דלא חיישינן לחומרת המהרי&quot;ל ומותר לכתחילה לעשות פי תקרה בצד שלישית {אבל משמע דלא יעשה פי תקרה מב&#x27; צדדין, והיינו שיטת רי&quot;ף ורמב&quot;ם דלקמן}, וגם הערוה&quot;ש (סע&#x27; י&quot;ב) אינו חושש להמהרי&quot;ל {ואע&quot;פ שהוא עצמו כתב דיש לחוש שמא יפלו התקרה} [אבל יש אחרונים שהביאו המהרי&quot;ל ומשמע שחוששים לו]"	סימן שמו סעיף ג		
