#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מ. 1 עבד שנשא בת חרין, הניח תפילין בפני רבו, השיאו רבו אשה, הניח לו תפילין, כתב שטר אירוסין לשפחתו ואמר לה צאי בו והתקדשי, האם העבד או השפחה משוחררים?	"הניח תפילין בפני רבו וכן נשא אשה אינו משוחרר, אבל אם רבו הניח לו תפילין או השיאו אשה וכן כתב לשפחתו שטר אירוסין הרי הם משוחררים (שודאי שחררם מעיקרא).<p dir=""rtl"">כתב לה שטר אירוסין ואמר צאי בו והתקדשי - ר&quot;מ אומר מקודשת דסבר שיש בלשון זה שחרור, וחכמים אומרים אינה משוחררת שאין בלשון הזה לשון שחרור.</p>"	גיטין מ.		ד'
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מ. 2 האומר בשעת מיתתו פלונית שפחתי אל ישתעבדו בה, יעשו לה נחת רוח, מה צריכים היורשים לעשות אחר מיתתו?	"כי אתא רב דימי אמר בשם ר' יוחנן כופים את היורשים וכותבים לה שטר שחרור, הקשו לו רב אמי ורב אסי מדוע הרי אין בלשון זו אלא שלא יעבדו בה אבל את ולדותיה לא הפסידו ולמה ישחררו אותה<p dir=""rtl"">כי אתא רב שמואל בר יהודה אמר ר' יוחנן עשו לה קורת רוח יעשו לה היורשים קורת רוח משום דמצוה לקיים דברי המת.</p>"	גיטין מ.		ד'
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מ. 3 המפקיר עבדו האם צריך ויועיל גט שחרור בחי ובמת?	"ל&quot;ק דאמימר אין לו תקנה, דגופו לא קנוי ואיסורא לא מצי מקני ליה. וביאר בדברי רב ור' יוחנן צריך גט שחרור צריך ואין לו תקנה (ומכל הסוגיא נראה שלא הסכימו עמו) ודעת שמואל שאינו צריך כלל גט שחרור.<p dir=""rtl"">ל&quot;ב הוא עצמו יכול ליתן לו גט אבל אם מת סבר אמימר שאינו מוריש איסור לבניו, ואין כן דעת רב דימי ורבי אמי ורבי אסי וכן הוקשה עליו מהברייתא של גר שמת ובזבזו ישראל נכסיו וכו'. וכן פסק רבינא שיכולים היורשים לכתוב גט וכן הלכתא.</p>"	גיטין מ.		ד'
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מ. 4 ההוא עבדא דבי תרי ושחרר אחד את חלקו והשני לא רצה שיכופו אותו לשחרר ולכן הקנה אותו לבנו קטן מה אמר רב פפא לעשות עמו?	כאשר עשה כן יעשה לו גמולו ישיב לו בראשו אנן קים לן בינוקא דמקרבא דעתיה לגבי זוזי מוקמינן ליה אפוטרופוס ומקרקיש ליה זוזי וכתב ליה גיטא דחירותא על שמיה .	גיטין מ.		ד'
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מ: 1 האומר עשיתי פלוני עבדי בן חורין, עשוי בן חורין. הרי הוא בן חורין, אעשנו בן חורין, האם הוא בן חורין (בשטר ובע&quot;פ)?	"האומר עשיתי פלוני עבדי בן חורין עשוי בן חורין - הרי הוא בן חורין. <p dir=""rtl"">הרי הוא בן חורין אעשנו בן חורין - רבי אומר קנה וחכמים אומרים לא קנה. </p><p dir=""rtl"">א&quot;ר יוחנן וכולם בשטר.</p>"	גיטין מ:		ד'
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מ: 2 האומר עשיתי עבדי בן חורין, כתבתי ונתתי לו, והוא אומר לא עשאני או לא כתב האם הוא משוחרר?<p dir=""rtl"">וכן במתנה, מי אוכל פירות?</p>"	"עשיתי עבדי וכן נתתי שדה זו לך במתנה - הרי הוא בן חורין וכן השדה שלו שמא הקנה לו ע&quot;י אחר.<p dir=""rtl"">כתבתי ונתתי לך - אינו בן חורין ואין השדה שלו שהודאת בעל דין כמאה עדים דמי. ובמתנה הנותן אוכל פירות אבל בבנו משלשים את הפירות.</p>"	גיטין מ:		ד'
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מ: 3 'עבד שעשאו רבו אפוטקי ושיחררו שורת הדין אין העבד חייב כלום אלא מפני תיקון העולם כופין את רבו ועושה אותו בן חורין וכותב שטר על דמיו רבן שמעון בן גמליאל אומר אינו כותב אלא משחרר' באר! ובמאי פליגי?	"רב אמר: שחררו רבו ראשון, שורת הדין אין חייב כלום לרבו שני דהקדש חמץ ושחרור מפקיעים מידי שיעבוד, מפני תקון העולם שלא ימצאנו בשוק ויאמר לו עבדי אתה כופין את רבו שני ועושה אותו בן חורין וכותב שטר על דמיו, רשב&quot;ג סובר שאדון ראשון כותב, נחלקו במזיק שיעבודו של חברו אם חייב או פטור.<p dir=""rtl"">עולא אמר: שחררו רבו שני, שורת הדין אינו חייב במצות ומפני תיקון העולם שיצא עליו שם בו חורין כופין את רבו ראשון וכותב עבד שטר על דמיו, רשב&quot;ג אומר רבו שני כותב, ונחלקו בהיזק שאינו ניכר.</p><p dir=""rtl"">עולא לא אמר כרב - שאין שני נקרא רבו, רב לא אמר כעולא - שאין לקרא לשני משחרר.</p>"	גיטין מ:		ד'
