#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ג. א&nbsp;&nbsp;מאי אמלתרא והם מועיל לקורה למעלה מעשרים?ובמה זה תלוי?</p>	לרב חמא בר' דרבה בר אבוה קיני אבל לא פסקי דארזא, ולרב דימי בשם מערבא פסקי דארזא וכש&quot;כ קיני. תלוי במחלוקת של רב ורנב&quot;י בטעם למה למעלה מעשרים ימעט. לרב שלמד מפתח ההיכל היה שם אמלתרא, ובכ&quot;ז דוקא עשרים ולכן סובר שלא מועיל. לרנב&quot;י הטעם משום שיהיה ניכר, ואם יש אמלתרא ניכר ולכן מועיל. </p>(הרשב&quot;א וברמזים פסקו כמ&quot;ד פסקי דארזא, והרמב&quot;ם והשו&quot;ע פסקו כמ&quot;ד קיני) </p>	עירובין ג.		א'
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ג. ב מה הדין מקצת קורה בתוך כ' ומקצתה מעל, מקצת סכך בתוך עשרים ומקצתו מעל? ומה הטעם (4)?	לק' דרבה: במבוי - כשר, דאמרינן קלוש, ובסוכה - פסול, דלא אמרינן. הטעם:&nbsp;&nbsp;פי' רבא מפרזקי יחיד אין מי שיזכיר אם יפחת, ורבים מזכירים. רבינא אומר שסוכה דאורייתא החמירו.רב אדא בר מתנא משום רבה להיפך. הטעם: פי' רבא מפרזקי שאחד דואג לבדוק, אבל רבים סומכים אחד על השני. רבינא מפרש שדרבנן צריך חיזוק. </p>רבה בר רב עולא פסל בשניהם. </p>רבא הכשיר בשניהם, שחלל סוכה ומבוי תנן, וכן אמר ליה רב פפא שתנא מסייע לך. </p>	עירובין ג.		א'
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ג: מה הוא גודל האמה: במבוי, בסוכה, בכלאים ובמזבח?	לאביי בשם ר&quot;נ - לרשב&quot;ג: במבוי ובסוכה של 5 טפחים, ודוקא לחומרא. והיכן שמצינו לקולא לא דיבר, או שדיבר לפי מי שמחמיר. ובכלאים של 6 לחומרא&nbsp;&nbsp;ובלבד שלא יצמצם כנ&quot;ל. לחכמים: תמיד 6 טפחים, ובלבד שלא יהיו מכוונות. לרבא בשם ר&quot;נ -&nbsp;&nbsp;מבוי, סוכה וכלאים ב- 6. אלא שמבוי וסוכה עצבות, וכלאים שוחקות. אבל אמה סובב ויסוד במזבח באמה של 5. </p>	עירובין ג:		א'
