#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם מותר לעשות מצודות דגים בחוה""מ? ורשתות לצידת עופות? ומ""ט?<br>ומה דין עשיית התנור מחדש? ועשיית נפה?"	דגים מותר, דהוא מעשה הדיוט. לעופות אסור דהוא מעשה אומן.<br>עשיית התנור מחדש מותרת בימות החמה שיוכל להשתמש בו ברגל. אך לא בימות הגשמים שאינו ממהר להתייבש.<br>ונפה שרי.	מועד קטן דף יא		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם מותר לעשות מעקה למרפסת בחוה""מ? והיכי דמי?"	שרי מעשה הדיוט, לרב יוסף בהוצא ודפנא, למתניתא באבנים בלא טיט. אך לא מעשה אומן.	מועד קטן דף יא		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"תנן דשפין את הסדקים ומעגילין אותן במעגילה ביד וברגל.<br>אי במעגילה שרי כ""ש ביד וברגל?"	הכי קאמר, שרי ביד וברגל כעין מעגילה, אבל מעגילה עצמה שהיא מעשה אומן אסור.	מועד קטן דף יא		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"ציר צינור וכו' שנשברו, האם מותר לתקנם במועד למבואר במשנה?<br>ואיך א""ש עם הא דמימות יוחנן כה""ג לא הכה הפטיש בירושלים? (4)"	"מותר, ובלבד שלא יכוון מלאכתו במועד.<br>א. בדנגרי שרי, בנפחי שהוא פטיש גדול ועושה רעש אסור. [והקשו דיאמרו קלא רבא אסיר קלא זוטא שרי].<br>ב. במגל שאינו עושה רעש כלל מותר, בחציני העושה רעש אסור.<br>ג. מתני' דשריא איירי קודם גזירה.<br>ד. מתני' כר' יוסי דדבר האבד א""צ שינוי, וההיא דגזר כר' יהודה דבעי שינוי."	מועד קטן דף יא		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם שרי לכבוש כבשים במועד?<br>ומה התיר רבא כשהביאו דגים רבים, לתרי לישני?	"שרי רק אם יכול לאוכלם במועד.<br>לל""ק אחר שהביאו דגים רבים לאכילה, התיר לכובשם משום דהוי דבר האבד.<br>לל""ב התיר גם להביא, דהם ראויים לאכילה במועד ע""י משיכת המלח."	מועד קטן דף יא		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הכוונה בהא דהדג נצלה באחיו, ומעלהו באביו, ואוכלו בבנו, ושותה עליו אביו?<br>ומה יעשה אחר אכילת דגים? ומה ישתה?	"נצלה במלח הבא מן המים כמותו. ואח""כ נותנים אותו במים צונן. ואוכל אותו בציר, ושותה מים.<br>ילך ולא ישן. ישתה מים ולא שכר, שכר ולא יין."	מועד קטן דף יא		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה דין מי שהפך את זיתיו וארעו אבל או אונס או שהטעוהו פועלים?<br>ומה הדין באבל? ומה מבואר בברייתא?	"לרבי יהודה שרי רק לטעון קורה ראשונה, לר' יוסי גומר כדרכו.<br>באבל פליגי אמוראי אי אסור הכל, או דדינו כמו בחוה""מ. ופירש תנא במועד דאורייתא וכ""ש באבל דרבנן.<br>ובברייתא מבואר דדבר האבד אסור באבל."	מועד קטן דף יא		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לאחרים לעשות עבור אבל את הדברים דלהלן:<br>לטעון זיתיו, ולגוף כדו, ולהעלות פשתנו?<br>להרביץ שדהו משתגיע עונת המים שלו?<br>לזרוע לו שדה ניר ושדה העומדת לפשתן?	לטעון זיתיו וכו', וכן להרביץ שדהו שרי, דהוי דבר האבד.<br>לזרוע שדה ניר ועומדת לפשתן, לר' יהודה שרי, לחכמים אסור, דאם לא תזרע בבכיר תזרע באפיל, ואם לא בפשתן במין אחר.	מועד קטן דף יא		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"באלו ב' אופנים התיר רשב""ג לאבל לעשות מלאכה בעצמו?"	כשיש לו דבר האבד ואין שם אומן אחר אלא הוא.<br>וכשהיה אומן לרבים כספר או בלן, והגיע הרגל ואין שם אומן אחר אלא הוא.	מועד קטן דף יא		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה דין אריסים חכירים וקבלנים שהגיע להם אבל?<br>ומה דין חמרים גמלים וספנים שלא קבלו עדיין מלאכה? וכשהושכרו? ושכיר יום בעיר אחרת ומדוע?	"אריסים חכירים וקבלנים לא יעשו, אלא יורידו אחרים תחתיהם.<br>חמרים גמלים וספנים לא יקבלו מלאכה, ואם כבר הושכרו יעמדו במלאכה דא""א באחרים תחתיהם. ובשכיר יום לא יעשה אף בעיר אחרת, דיכול לחזור בו בחצי היום."	מועד קטן דף יא		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"כשהיתה מלאכת אחרים ביד האבל, מה פשוט יותר לאיסור, בקיבולת או שלא בקיבולת? ואיך הדין למעשה?<br>ומה הדין היכא דמלאכתו ביד אחרים בקיבולת, האם רשאים האחרים לעשות?<br>ומה היה המעשה בשורו של מר בריה דרב אחא בריה דרבא?<br>ומה הקפיד ע""ז רב אשי? ומה סבר הוא?"	"בקיבולת פשוט יותר לאסור, דדמי טפי למלאכת עצמו. ולמעשה גם שלא בקיבולת אסור.<br>מלאכתו ביד אחרים באותו בית אסור לעשות, בבית אחר מותר.<br>שורו היה בצמד בשותפות עם מריון בריה דרבין, וכשאירע לו אבל נטל שורו מן הצמד.<br>ואמר רב אשי דמ""ט גרם הפסד לאחרים, הא אמרינן דמוחכרים או מושכרים ביד אחרים מותר לעשות מלאכה.<br>ואיהו סבר אדם חשוב שאני."	מועד קטן דף יא		
