#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
08 השלם את החסר – חלק מהתוכן מוסתר (מספר הכרטיסים תלוי במספר ההסתרות – יש אפשרות להסתרה אחת או יותר באותה שאלה או להסתרות בכרטיסים נפרדים)	בהלוואת מוצרים, מהם האופנים שנחשב שמוסיף יותר ואסור? (5 אופנים)<br>א. ‫{{c1::‬תוספת בשווי.‫}}‬<div>ב. ‫{{c2::‬תוספת בכמות.‫}}‬</div><div>ג. ‫{{c3::‬תוספת באיכות.‫}}‬</div><div>ד. ‫{{c4::‬מקום שהמחיר יקר יותר.‫}}‬</div><div>ה. ‫{{c5::‬זמן שהמחיר יקר יותר.‫}}‬</div>	"דוגמאות:<div>א. לווה כיכר לחם אסור לו להחזיר סוג לחם יקר יותר אפ' אם הם שווים בטיב ובטעם.</div><div>ב. אם לווה ק""ג תפוחים כשהמחיר היה 5 ש""ח, ואח""כ ירד המחיר וב-5 ש""ח אפשר לקנות קילו וחצי, אסור להחזיר קילו וחצי.</div><div>ג. אם לווה טבל אסור להחזיר פירות מעושרים. וכן אם לווה פירות העומדים להרקב אסור להחזיר פירות טריים.</div><div>ד. לווה פחית בעיר אסור להחזיר ליד חוף הים.</div><div>ה. לווה מצות לאחר הפסח, אסור להחזיר לפני הפסח הבא.</div>"	ריבית הלכה למעשה ג, יז-כג		ברית_פנחס סאה_בסאה סימן_קסב ריבית
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מדוע אסרו חכמים להלוות מוצרים (סאה בסאה) שלא לפי תנאי ההיתר?	"משום שחששו שמא יעלה המחיר בינתיים.<br><u><b>טעם הדין:</b></u><br>הראשונים (ב""מ ס:) מסבירים שמן התורה אין איסור בדבר, משום ש""בתר מעיקרא אזלינן"" וסאה לווה וסאה משלם, אך חכמים החמירו להחשיב זאת כריבית מפני ששווי החפץ גבוה יותר בזמן הפרעון מאשר בזמן ההלוואה."	"שו""ע קסב, א"		סאה_בסאה סימן_קסב ריבית
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מי שהילווה מוצר לחברו (סאה בסאה) שלא לפי תנאי ההיתר ועלה המחיר, כמה יחזיר לו?	"כמה שהיה שווה החפץ בשעת ההלוואה.<br><u><b>טעם הדין:</b></u><br>אבל אסור להחזיר את החפץ עצמו, או את שוויו כעת. (ב""מ סט.)<div><br></div>"	"שו""ע קסב, א"		סאה_בסאה סימן_קסב ריבית
08 השלם את החסר – חלק מהתוכן מוסתר (מספר הכרטיסים תלוי במספר ההסתרות – יש אפשרות להסתרה אחת או יותר באותה שאלה או להסתרות בכרטיסים נפרדים)	מהם אופני ההיתר להלוות מוצרים (סאה בסאה)? (4 אופנים)<br>א. ‫{{c1::‬יש לו.‫}}‬<div>ב. ‫{{c2::‬יצא השער.‫}}‬</div><div>ג. ‫{{c3::קביעת החוב לפי שווי.‫}}‬</div><div>ד. ‫{{c4::‬דבר מועט.‫}}‬</div>		ריבית הלכה למעשה טו, ה		ברית_פנחס סאה_בסאה סימן_קסב ריבית
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"הלוואת חפצים (סאה בסאה) על סמך היתר ""יש לו"" - כמה צריך שיהיה לו?"	"אפ' מעט.<br><u><b>טעם הדין:</b></u><br><div>והטעם משום שכל מעט ומעט שלווה נחלט למלווה, וריבית סאה בסאה דרבנן ולא גזרו.</div><div>ואין צריך לומר קני בזה אחר זה. (ש""ך שם)<br></div>"	"שו""ע קסב, ב"		סאה_בסאה סימן_קסב ריבית
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"הלוואת חפצים (סאה בסאה) בהיתר ""יש לו"" - חפץ שאינו מוכן לגמרי האם נחשב ""יש לו""?"	"אם מחוסר מלאכה אחת או שתיים - כן.<div>אם מחוסר שלש מלאכות - לא.</div><br><u><b>טעם הדין:</b></u><br>כך הכריעו האחרונים להלכה, שהדין כאן שווה ל""פסיקה"". וכ""כ במאירי עה. [ודלא כשער דעה שהחמיר בזה.]"	ריבית הלכה למעשה טו, ח		ברית_פנחס סאה_בסאה סימן_קסב ריבית
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"הלוואת חפצים (סאה בסאה) בהיתר ""יש לו"" - האם מועיל שיש לו פקדון אצל חברו?"	"כן.<br><u><b>טעם הדין:</b></u><br>כ""כ הבית יוסף דמשמע דדווקא אשראי במתא לא חשיב כיש לו, אבל פקדון כן."	"רמ""א קסב, ב"		סאה_בסאה סימן_קסב ריבית
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"הלוואת חפצים (סאה בסאה) בהיתר ""יש לו"" - האם מועיל שחברו חייב לו חפץ כזה?"	לא.<br><u><b>טעם הדין:</b></u><br>כך איתא בגמ' (סד:) דאשראי במתא לא חשיב כיש לו.	"רמ""א קסב, ב"		סאה_בסאה סימן_קסב ריבית
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"הלוואת חפצים (סאה בסאה) בהיתר ""יש לו"" - אם אין לו מפתח, האם נחשב שיש לו?"	"כן.<br><u><b>טעם הדין:</b></u><br>כך מפורש במשנה (ב""מ עה.) - עד שיבוא בני או עד שאמצא מפתח."	"שו""ע קסב, ב"		סאה_בסאה סימן_קסב ריבית
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"הלוואת חפצים (סאה בסאה) בהיתר ""יש לו"" - האם מועיל שיש ללווה כסף לקנות כזה חפץ?"	"לא מועיל.<br><u><b>טעם הדין:</b></u><br>כ""כ הב""י בשם רוב הראשונים, ודלא כתוס' (עב:) והגהות אשר""י."	"ש""ך קסב, ה"		סאה_בסאה סימן_קסב ריבית
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"הלוואת חפצים (סאה בסאה) בהיתר ""יש לו"" - האם מועיל ללוות מעט בדרך היתר, ואח""כ ילווה על אותו המעט הרבה?"	"לדעת השו""ע: מועיל.<div>לדעת הט""ז והש""ך: לא מועיל.</div><br><u><b>טעם הדין:</b></u><br><div><b>תלמידי הרשב""א</b> כ' דלא מהני הלוואה משום
דלהוצאה ניתנה. ותמה עליו <b>הב""י</b> דכל כסף שיש לו ניתן להוצאה ומהני. <b>והש""ך
והט""ז </b>הסכימו לדברי הרשב""א, וחילק הט""ז בין הלוואה מעיקרא שלא
בשביל ההיתר שאפשר ללוות עליה לבין הלוואה לצורך ההיתר שא""א ללוות עליה.</div>"	"שו""ע קסב, ב; ש""ך וט""ז שם"		סאה_בסאה סימן_קסב ריבית
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"הלוואת חפצים (סאה בסאה) בהיתר ""יש לו"" - האם מועיל שיש לו חפץ במקום רחוק מאד?"	"אם יש לו דרך לשם, כן.<br><u><b>טעם הדין:</b></u><br>אבל אם אין למלווה דרך לשם אסור. רמ""א בשם המרדכי."	"רמ""א קסב, ב"		סאה_בסאה סימן_קסב ריבית
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"הלוואת מוצרים (סאה בסאה) בהיתר ""יש לו"" - האם המלווה יכול להקנות ללווה מעט שלא מדעתו?"	"אינו יכול.<br><u><b>טעם הדין:</b></u><br>הט""ז מקשה מאי שנא מפרוזבול שאפשר להקנות שלא מדעתו.<div>ותי' הש""ך בנקודות הכסף:</div><div>א. שם הקילו מפני נעילת דלת, משא""כ כאן.</div><div>ב. שם הזכות באה מיד והחובה לאחר זמן, וכאן החובה באה מיד.</div><div>ג. כאן אסור מפני שצריך ששניהם יידעו מההיתר.</div>"	"רמ""א קסב, ה"		סאה_בסאה סימן_קסב ריבית
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	סאה בסאה - מדוע התיר תרומת הדשן בזמנו להלוות דינר זהב תמורת דינר זהב?	"א. מפני שכל אדם יכול להשיג זהב ע""י שימכור מטלטלין.<div>ב. מפני שהזהב נחשב טיבעא לגבי שאר מטבעות גרועים.</div><br><u><b>טעם הדין:</b></u><br>רעק""א מעיר שהטעם הראשון אינו להלכה, מפני שנפסק שמי שיש לו כסף אין זה מועיל בשביל היתר ""יש לו"", ואם יצא השער אין צריכים כסף."	"רמ""א קסב, א; ט""ז וש""ך שם"		סאה_בסאה סימן_קסב ריבית
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"הלוואת מוצרים (סאה בסאה) בהיתר ""יש לו"" - האם צריך שהמלווה ידע שיש ללווה?"	"לכתחילה צריך לדעת.<div>בדיעבד מועיל ההיתר.</div><br><u><b>טעם הדין:</b></u><br>לדעת<b> הש""ך</b> דינו כמו ביצא השער שהוא רק לכתחילה
ואינו מעכב. ואף לדעת <b>הט""ז</b> שביצא השער הוא מעכב, מ""מ ביש לו אינו מעכב.&nbsp;<div>[וכן משמע לכאו' מדברי <b>השו""ע</b> שפסק את תשובת הרא""ש שכ' שצריך להביא ראיה
שיש לו ולא כ' שצריך ראיה שידעו שיש לו. אך<b> הב""ח</b> נוקט שצריך להביא ראיה גם
שידעו שיש לו, ומשמע דמעכב בדיעבד.]</div>"	"ש""ך קסב, ט; ט""ז שם ג"		סאה_בסאה סימן_קסב ריבית
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"הלוואת מוצרים (סאה בסאה) בהיתר ""יש לו"" - האם נאמן הלווה לומר שיש לו?"	נאמן.	"רמ""א קסב, ב"		סאה_בסאה סימן_קסב ריבית
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"הלוואת מוצרים (סאה בסאה) בהיתר ""יצא השער"" - כמה זמן צריך להיות קביעות המחיר?"	"לדעת השו""ע: כמה שבועות.<div>לדעת הרמ""א: כמה ימים.</div><br><u><b>טעם הדין:</b></u><br>דין יציאת השער לגבי סאה בסאה שווה לדינו לענין פסיקה, ושם (קעג, ה) נח' הפוסקים אם פוסקים רק על שער שבמדינה או גם על שער של עיירות."	"רמ""א קסב, ג"		סאה_בסאה סימן_קסב ריבית
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"הלוואת מוצרים (סאה בסאה) בהיתר ""יצא השער"" - האם צריך שללווה יהיה כסף?"	"לא צריך.<br><u><b>טעם הדין:</b></u><br>לדעת הראב""ד צריך שיהיה לו מעות [אפ' מעט -
רא""ש], אך הרא""ש חולק דאף בלא מעות מהני משום שיכול לקנות באשראי או
ללוות ולקנות. ופסקו הפוסקים כדעה זו."	"ש""ך קסב, י"		סאה_בסאה סימן_קסב ריבית
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"הלוואת מוצרים (סאה בסאה) - אם הוסכם שהלווה אינו יכול לפרוע בתוך הזמן, האם אפשר לסמוך על היתרי ""יש לו"" ו""יצא השער""?"	"היתר ""יש לו"" מועיל.<div>היתר ""יצא השער"" אינו מועיל.</div><br><u><b>טעם הדין:</b></u><br>כ""כ <b>הרא""ש </b>בתשובה.<div><div>ואמנם לדעת <b>הרמב""ם</b> אין לסמוך על אף אחד מההיתרים הנ""ל אם קבע לו זמן לפרעון. ואילו לדעת <b>הרשב""א</b> אפשר לסמוך על שני ההיתרים הנ""ל גם אם אינו יכול לפרוע תוך הזמן. אך
<b>הרא""ש</b> חילק בין יש לו ליצא השער וכנ""ל, וכן הכרעת <b>הרמ""א.</b></div></div>"	"רמ""א קסב, ג"		סאה_בסאה סימן_קסב ריבית
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"הלוואת מוצרים (סאה בסאה) בהיתר ""יצא השער"" - האם צריך שהמלווה והלווה ידעו שיצא השער?"	"לכתחילה צריך שידעו.<div>בדיעבד אם לא ידעו,</div><div>לדעת <b>השו""ע והש""ך</b>: מועיל ההיתר.</div><div>לדעת <b>הט""ז</b>: אינו מועיל ההיתר.</div><br><u><b>טעם הדין:</b></u><br>לדעת הרמב""ם צריך ידיעת שניהם. ומ""מ אין צריך שידעו בכמה יצא. אך מדברי הרא""ש דקדק הב""י דאין צריך ידיעת שניהם.<div>להלכה, הט""ז פסק שצריך ידיעת שניהם ואם לאו אין היתר וצריך להחזיר כפי השווי של שעת ההלוואה. אבל לדעת הש""ך וכן מוכח בשו""ע, בדיעבד מועיל ההיתר.</div>"	"ש""ך קסב, ט; ט""ז שם ג"		סאה_בסאה סימן_קסב ריבית
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מי שהילווה מוצר לחברו (סאה בסאה) שלא לפי תנאי ההיתר וירד המחיר, כמה יחזיר לו?	"כפי שוויו עכשיו.<br><u><b>טעם הדין:</b></u><br>אבל אסור לתת כמו שהיה שווה בשעת ההלוואה (בית אפרים ודלא כמחנ""א שמסתפק בזה)."	"שו""ע קסב, א; פת""ש שם ג"		סאה_בסאה סימן_קסב ריבית
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר להלוות מוצר (סאה בסאה) לפי תנאי ההיתר, ולהתנות שאם יעלה המחיר ישלם כפי המחיר של שעת הפרעון, ואם ירד ישלם כמו שעת ההלוואה?	"אסור אפ' אם יצא השער ויש לו.<br><u><b>טעם הדין:</b></u><br>כ""כ הריב""ש וטעמו משום דהוי קרוב לשכר ורחוק להפסד.<div><div>וכ' הפרישה דלא דמי לפסיקה בשער הגבוה שמותרת,
משום שאם היו בידו מעות היה יכול לקנות עכשיו פירות, אבל כאן אין שייך סברה זו,
והביאו הש""ך בסימן קעה.</div></div>"	"רמ""א קסב, ב"		סאה_בסאה סימן_קסב ריבית
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר להלוות כיכר לחם תמורת כיכר לחם?	"מותר.<br><u><b>טעם הדין:</b></u><br>דעת הלל (מתני' ב""מ עה.) שאיסור סאה בסאה הוא אף בדבר מועט. ולדעת הרי""ף והרמב""ם גם חכמים לא חלקו ע""ז. אך לדעת רש""י חכמים חולקים ומתירים. ופסק הרמ""א כדעת המתירים. ובדעת השו""ע נתחבטו הפוסקים, והכרעת ההלכה היא להיתר וכמו שמשמע בהלכות פסח (או""ח תנ, א)."	"רמ""א קסב, א; ריבית הלכה למעשה טו, ד הערה ח."		סאה_בסאה סימן_קסב ריבית
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"הלוואת מוצרים (סאה בסאה) בהיתר ""יצא השער"" או ""יש לו"" - האם אפשר לסמוך ע""ז בדברים שמתקלקלים מהר, ולא יחזיקו מעמד עד זמן הפרעון?"	"היתר ""יצא השער"" אינו מועיל.<div>היתר ""יש לו"" מועיל.</div><br><u><b>טעם הדין:</b></u><br>בספר יד אברהם כ' דאף בסאה בסאה צריך להוציא לו חסרונות, כ""ש ממכירה. והכא הוא כמו חסרונות. אך ביש לו אף במכירה אינו צריך להוציא חסרונות."	ריבית הלכה למעשה טו, כד		ברית_פנחס סאה_בסאה סימן_קסב ריבית
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר להלוות מוצר תמורת מוצר מסוג אחר באותו שווי?	"אסור אפ' אם יצא השער ויש לו.<div>בלשון מכירה - מותר אם יצא השער או יש לו.</div><br><u><b>טעם הדין:</b></u><br>כ' הראב""ד שאסור ללוות סאה חיטים בסאה דוחן אפ' אם יצא השער ויש לו.<div>אבל בלשון מכירה, כ' הט""ז (קסב, ט) והש""ך (קעג, טז) דשרי לפי תנאי ההיתר (יש לו או יצא השער).</div>"	"רמ""א קסב, ה; ריבית הלכה למעשה טו ל-לב"		ברית_פנחס סאה_בסאה סימן_קסב ריבית
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"באיזה דברים נאמר איסור הלוואת ""סאה בסאה""?"	בכל דבר שהוא חוץ ממטבע.	"שו""ע קסב, א"		סאה_בסאה סימן_קסב
