#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם ראוי להיות רגיל אצל אשתו?	"כל אדם לא יהא רגיל אצל אשתו אלא העונה האמורה בהם, טיילין [בריאים, ואפי&#x27; בני תורה אבל אינם ת&quot;ח (מג&quot;א ס&quot;ק א&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק ד&#x27;), וא&quot;א מבוטשאטש כתב דאם הוא יודע כתיבה ולשון אינו טייל] בכל יום {וצ&quot;ע דזהו רגילות תמיד, ותי&#x27; הראב&quot;ד (טור עמ&#x27; תי&quot;ח) דעל זה אמרינן שמאל דוחה וימין מקרבת דטוב לו למעט בעונתו}, פועלין בעיר אחרת פעם בשבוע, באותה עיר פעמים בשבוע, החמרים פעם בשבוע, הגמלים אחת לשלושים יום, והספנים אחת לששה חדשים [ואם אינו בריא אינו מחויב אלא לפי מה שיכול לקיים (שו&quot;ע אבה&quot;ע סי&#x27; ע&quot;ו, מ&quot;ב ס&quot;ק ג&#x27;)]"	סימן רמ סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בשנה ראשונה?	"כתב הבעל הטורים (דברים כ&quot;ד, ה&#x27;) ושמ&quot;ח את אשתו בגימטריא שנ&quot;ד [חוץ מיוה&quot;כ] (פמ&quot;ג א&quot;א ס&quot;ק ג&#x27;) [אכן, הא&quot;ר (ס&quot;ק א&#x27;) מדייק מזה דכל אדם מותר כל השנה ואינו מקפיד על זמנים דלהלן]"	סימן רמ סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו השיעור עונה לת&quot;ח?	"מליל שבת לליל שבת מפני שהם טרודים בתורה בימי החול (מג&quot;א ס&quot;ק ג&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק ו&#x27;) [והעטרת זקנים הביא הר&quot;ן דהיינו דאינו מוסיף על זה אבל יכול למעט על זה מחמת לימודו {ונראה דזהו דוקא בת&quot;ח אבל בשאר בני אדם אסור למעט עונתו וכמ&quot;ש הטור בשם הראב&quot;ד בתירוץ שני לשמאל דוחה ומימין מקרבת, עי&#x27; להלן}]"	סימן רמ סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בת&quot;ח בזמנינו?	"מג&quot;א (ס&quot;ק ג&#x27;) ס&quot;ל דכל אדם אינו יכול לעשות עצמו כת&quot;ח דהרי כתיב ועונתה לא יגרע, אבל כתב הפמ&quot;ג (א&quot;א ס&quot;ק ג&#x27;) דברשותה מותר, ומ&quot;מ מסיים המ&quot;ב (ס&quot;ק ו&#x27;) דאם לפי הדור הוא ת&quot;ח והיא נשאה על דעת כן אין לו חיוב אלא בליל שבת, אכן, הביה&quot;ל (ד&quot;ה ת&quot;ח) הביא ממעיל צדקה עצה לקיים עונה כפועלים שתים בשבוע (וכ&quot;כ אג&quot;מ אבה&quot;ע ח&quot;ג סי&#x27; כ&quot;ח), ומסיים והעיקר הכל לפי כח האדם"	סימן רמ סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם צריך לקיים מצות עונה כשהיא מעוברת ומינקת?	"המג&quot;א (ריש סימן) הביא מהאריז&quot;ל דהוא מחויב אבל מהני מחילתה ומ&quot;מ טוב לקיימה [וביאר המנח&quot;י (ח&quot;ג סי&#x27; ט&quot;ו) או משום דידיה שלא יבא לידי עבירה או משום דידה דאינה מוחלת בלב שלם], ואם אינה מוחלת מחויב לקיים עונתה אפי&#x27; אם אינו יכול לטבול לקריו אח&quot;כ כדמבואר במג&quot;א בריש הסימן (ערוה&quot;ש סעי&#x27; ו&#x27;), והוסיף הביה&quot;ל (ד&quot;ה אלא) דעדיין צריך לנהוג בקדושה כשבועל מעוברת ומינקת כי כתבו המקובלים שגם אז נבראו נשמות קדושות עי&quot;ז"	סימן רמ סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לבטל מצות עונה?	"אם עדיין לא קיים מצות פר&quot;ו אסור, ואם כבר קיים פר&quot;ו מהני מחילתה (פמ&quot;ג א&quot;א ריש סימן, מ&quot;ב ס&quot;ק ב&#x27;)"	סימן רמ סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	אם ביטל עונתו שלא ברשותה, האם הוא מחויב בתשלומין?	"העולת תמיד ס&quot;ל דאינו חייב בתשלומין, אבל הא&quot;ר (ס&quot;ק ג&#x27;) דחה ראייתו (ומובא בפמ&quot;ג א&quot;א ס&quot;ק ה&#x27;), וההפלאה (כתובות ס&quot;ב ע&quot;ב) ס&quot;ל דהוא מחויב בתשלומין, וביאר האג&quot;מ (אבה&quot;ע ח&quot;ג סי&#x27; כ&quot;ח) דעיקר עונה הוא פעם בשבוע ואם ביטל ליל שבת מדינא הוא מחויב עד שבת הבאה, וכל הנדון אינו אלא לאחר שהגיע שבת הבאה."	סימן רמ סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בר&quot;ח ויו&quot;ט?	"הא&quot;ר ובית מאיר ביארו המג&quot;א (ס&quot;ק ג&#x27;) דכוונתו דהם כימי החול ות&quot;ח אינו מחויב בזמנים אלו, אכן הבאה&quot;ט (ס&quot;ק ג&#x27;) ביאר כוונת המג&quot;א להיפך שהם כשבת ות&quot;ח מחויב בהם, וכן מצדד השעה&quot;צ (ס&quot;ק ג&#x27;) בכוונת המג&quot;א, אבל חולק עליו וס&quot;ל דפשט בהאריז&quot;ל הוא דמי שמחמיר שלא לשמש אלא בליל שבת מחמת הקדושת שבת ולא בחול [וכתב הבאה&quot;ט (ס&quot;ק ד&#x27;) דהקפדה זו מיוחד כשהוא משמש לשם הריון], יש לו רשות ג&quot;כ לשמש בר&quot;ח וביו&quot;ט אבל אינו מחויב בדבר {ולפי&quot;ז לדידן דמשמשין פעמים בשבוע אין נפק&quot;מ בר&quot;ח וביו&quot;ט, אבל לפי המג&quot;א לפי הבנת הבאה&quot;ט יש ענין בדוקא לשמש בר&quot;ח ויו&quot;ט}"	סימן רמ סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו הזמנים שאינו ראוי לשמש?	"המג&quot;א (ס&quot;ק ג&#x27;) הביא ליל א&#x27; דפסח, ליל שבועות [והשע&quot;ת (סי&#x27; תצ&quot;ד ס&quot;ק ז&#x27;) הביא מברכ&quot;י בשם רמ&quot;ז דמקיל ביו&#x27;&#x27;ט שני אפי&#x27; ע&quot;פ קבלה, וע&quot;ע בכה&quot;ח (ס&quot;ק ה&#x27;) דהביא מחמירים], ליל שמיני עצרת [והשע&quot;ת (סי&#x27; תרס&quot;ח ס&quot;ק ד&#x27;) הביא מברכ&quot;י בשם רמ&quot;ז להחמיר אף בשמחת תורה דחו&quot;ל], והוסיף הבאה&quot;ט (ס&quot;ק ד&#x27;) ב&#x27; לילות דר&quot;ה {וסימן לדבר ד&#x27; פרקים בשנה (חולין פ&quot;ג ע&quot;א)} (מ&quot;ב ס&quot;ק ז&#x27;), והוסיף הבאה&quot;ט (ס&quot;ק ד&#x27;) דבעשרת ימי תשובה תבא עליו ברכה, והוסיף הא&quot;ר (ס&quot;ק א&#x27;) ליל הושענא רבה (וכ&quot;כ מ&quot;ב סי&#x27; תרס&quot;ד ס&quot;ק ח&#x27;), ג&#x27; ימים לפני שבועות, ר&quot;ח אב עד ליל י&quot;א אב."	סימן רמ סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	באיזה אופנים מותר לשמש בזמנים אלו?	"1) ליל טבילה (מג&quot;א ס&quot;ק ג&#x27;) {ונראה דה&quot;ה אם היא משתוקקת לו, דזהו פשטות הטעם דליל טבילה}&lt;br&gt;2) אם עדיין לא קיים מצות פר&quot;ו (ביה&quot;ל ד&quot;ה מליל)&lt;br&gt;3) אם יצרו מתגבר עליו וחושש שמא יבא לידי עבירה (מ&quot;ב ס&quot;ק ז&#x27;) [והערוה&quot;ש (סעי&#x27; ו&#x27;) משמע דמקיל סתם כשהוא קשה לו]"	סימן רמ סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מתי מחויב אדם לפקוד את אשתו?	"1) ליל עונה&lt;br&gt;2) ליל טבילה&lt;br&gt;3) ביוצא לדרך לדבר רשות [ומהני מחילתה (פמ&quot;ג א&quot;א ס&quot;ק ד&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;א)]&lt;br&gt;4) אם הוא מכיר שהיא משדלתו ומרצה אותו"	סימן רמ סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו הכוונות הנכונות בשעת תשמיש?	"1) כתב הטור שיכוין לקיים מצותו ושיהיו בנים עוסקים בתורה ומקיימי מצות [וזהו הרכבה של ג&#x27; כוונות של הראב&quot;ד בסמוך]&lt;br&gt;2) הראב&quot;ד כתב שיכוין לקיים מצות פר&quot;ו [במקום ששייך]&lt;br&gt;3) ועוד כתב הראב&quot;ד שיכוין לתיקון הולד בששה חדשים אחרונים שתהיה מלובן ומזורז [במעוברת]&lt;br&gt;4) ועוד כתב הראב&quot;ד באשתו השתוקקת אליו יכוין למצות עונה&lt;br&gt;5) ואח&quot;כ כתב הראב&quot;ד עוד כוונה שאינו טוב כ&quot;כ שיכוין לגדור עצמו מן העבירה"	סימן רמ סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה יעשה אם יש לו תאוה לאשתו?	עדיף לכבוש את יצרו [דאבר קטן יש באדם מרעיבו שבע ומשביעו רעב (סוכה נ&quot;ב ע&quot;ב)], אבל אם אינו עושה כן לכל הפחות יכוין להיות שבוע בהיתר ולא באיסור ואז מקבל שכר כאילו יכול להתענות כל יום ולא יצטער הרבה ואפ&quot;ה הוא אוכל מעט דעדיין מקבל שכר שמראה לנפשו מעט הנאה (טור בשם הראב&quot;ד)	סימן רמ סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם אינו מתאוה לאשתו?	כתב הראב&quot;ד דאם הוא מעורר תאותו ומביא עצמו לידי קישוי להשביע יצרו הרי זה עצת היצר והרי הוא בכלל מקשה עצמו לדעת ומחויב נידוי (טור) {ויש לפרש דמיירי כשהוא מקשה עצמו בידים ממש, ועדיין יש חידוש מהראב&quot;ד דאע&quot;פ שכוונתו הוא לשמש אפ&quot;ה הוא בכלל מקשה עצמו לדעת}	סימן רמ סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בתשעים ימים ראשונים של הולד?	"איתא בגמ&#x27; (נדה ל&quot;א ע&quot;א) דבימים אלו קשה לאשה וקשה לולד, וכתב בספר חסידים (סי&#x27; ש&quot;פ) שהתירו תשמיש בימים אלו כדי שלא יהרהר אחר אחרת, ואומרים בשם החזו&quot;א (ארחות רבינו ח&quot;א עמ&#x27; צ&quot;ח) דאם מקיים מצות עונה כראוי אינו קשה לה, ובספר ופקדת נוך (סי&#x27; ג&#x27; הע&#x27; ז&#x27;) הביא בשם הגר&quot;מ ברנסדרפר שהביא ראיה מרשב&quot;א (נדה ט&#x27; ע&quot;א) דמבואר דיש שמחת מצות עונה בתשעים ימים ראשונים."	סימן רמ סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה יאמר קודם התשמיש?	"כתב הבאה&quot;ט (ס&quot;ק ד&#x27;) שטוב לומר מזמור לדוד ה&#x27; רועי לא אחסר וגו&#x27; "	סימן רמ סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו פשט בשמאל דוחה וימין מקרבת ביצר, הרי אסור למעט עונתו?	"כתב הראב&quot;ד ג&#x27; תירוצים (מובא בטור עמ&#x27; תי&quot;ח):&lt;br&gt;1) מיירי בטיילין שעונתם בכל יום, על זה אמרינן בדעתה וברשותה למעט&lt;br&gt; 2) השיעור עונה הוא שלא למעט מזה אבל לינצל מעבירה יכול להרבות יותר, ועל זה אמרינן דטוב יותר לעמוד כנגד יצרו ולא ימלא כל תאותו אלא דוחה בשמאל אבל לא למעט מעונתו לגמרי ולכן אמרינן בימין מקרבת&lt;br&gt;3) לפעמים צריך להוסיף על עונתו בשביל אשתו כגון כשהיא משתוקקת לו א&quot;נ באשה שיש בה יראת חטא שצריך לפוקדה אפי&#x27; שלא בשעת עונתה א&quot;נ ביוצא לדרך, וכדי שלא תמשיכהו אחרי הבלי העולם אמרינן שדוחה בשמאל"	סימן רמ סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מהו העצה של מס&#x27; כלה (רבתי פ&quot;ב) לבנים זכרים?"	"יעשה חפצי שמים [שהוא צדקה] וחפצי אשתו [לר&quot;א יפתנה בשעת תשמיש, אבל א&quot;צ להוסיף על עונתו, ולר&#x27; יהושע ישמחנה בדבר מצוה ויוסיף על עונתו אם רואה שהיא מתאוה לו] (טור עמ&#x27; תי&quot;ט, ב&quot;י)"	סימן רמ סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מצות פר&quot;ו תלוי במצות עונה?	"אע&quot;פ שמן הסברא מצות פר&quot;ו אינו תלוי במצות עונה ויהא מחויב להשתדל לקיים מצותו כל מה שאפשר מ&quot;מ מבואר ברמב&quot;ם (הל&#x27; אישות פט&quot;ו ה&quot;א) דאינו מחויב יותר מעונתו דכתב דחייב לבעול בכל עונה עד שיהיו לו בנים, אבל כתב העזר מקודש (אבה&quot;ע סי&#x27; כ&quot;ה) דיש מדת חסידות להוסיף על עונתו לצורך מצות פר&quot;ו, והאג&quot;מ (אבה&quot;ע ח&quot;ג סי&#x27; כ&quot;ח) ביאר הענין דאינו מחויב לעשות יותר מעונתו דאחר ביאה ראשונה יש אפשרות להתעברה ואם הקב&quot;ה לא רצה שתהיה מתעברת ממנה ש&quot;מ דאינו רוצה לה להתעבר ולא יועיל עוד ביאות [ואע&quot;פ שלפעמים הקב&quot;ה רוצה לו להטריח יותר כמו שמצינו לגבי פרנסה], ע&quot;ש. {ונראה דאם כוונתו להוליד בנים מותר לבעול כמה לילות רצופין ואין זה נחשב כריבוי תאוות} "	סימן רמ סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר ליתן עיניו באשה אחרת בשעת תשמיש?	"לא, ואפי&#x27; אם שניהן נשיו [והוא בכלל תשע מדות דלהלן]"	סימן רמ סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו הבני תשע מדות?	"סימן אסנ&quot;ת משגע&quot;ח, והטור מאריך לבארם:&lt;br&gt;1) אנוסה [אנס אשתו לתשמיש, ויש מח&#x27; במס&#x27; כלה ברוצה ואינה רוצה, ולמעשה אין להקל אלא אם מפייסה מתחילה], וי&quot;ג אימה [שמטיל אימה על אשתו, והוי כמו אנוסה וחשיב להו כחדא (ר&quot;ן נדרים כ&#x27; ע&quot;ב)]&lt;br&gt;2) שנואה [ודוקא כשהיא שנואה בשעת תשמיש]&lt;br&gt;3) נידוי [הטור הביא דיש מפרשים דהוא מלשון נדה [ואע&quot;פ שהולד אינו ממזר], אבל רוב ראשונים ס&quot;ל דאחד מהם בנדוי, וה&quot;ה באבלות, ואם היא אינה יודעה שהיא אבלה מותר (ביה&quot;ל ד&quot;ה בני)]&lt;br&gt;4) תמורה [שהוא מכוין לאשה אסורה א&quot;נ אפי&#x27; לאשה אחרת המותרת לו כמו אשתו {והיינו נמי ערבוביא}]&lt;br&gt;5) מורדת [שאינה רוצה להיות אשתו, ובזה לא מהני להיות מרוצה בשעת שתמיש, ומ&quot;מ אם היא נתרצה לגמרי ואינה רוצה להתגרש מותרת (ערוה&quot;ש סעי&#x27; ט&#x27;)], וי&quot;ג מריבה [שהם מתקוטטין, והביאה הוי כמו זנות]&lt;br&gt;6) שכרות [או הוא או היא, ודוקא אם נתבלבל דעתו ולא כששתה רביעית (פמ&quot;ג א&quot;א ס&quot;ק י&quot;א, מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ח)]&lt;br&gt;7) גרושת הלב [ואפי&#x27; כשאינו שונאה כגון אשה שהוא מחויב לגרשה וגמר בדעתו לגרשה]&lt;br&gt;8) ערבוביא [הטור פי&#x27; דעתו על אחרת [כמו תמורה], והר&quot;ן פי&#x27; דבאו עליה כמה בני אדם]&lt;br&gt;9) חצופה [כשהיא תובעת בפה והיא כזונה, אבל אם היא מתקשטת את עצמה אדרבה זוכה לבנים חכמים ונבונים]"	סימן רמ סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	למה לא היתה לאה 1) שנואה 2) תמורה 3) חצופה?	"1) תי&#x27; הראב&quot;ד שבשעת תשמיש היתה רצויה לו א&quot;נ היתה שנואה כלפי רחל אבל באמת לא היתה שנואה (ב&quot;י), ועוד תי&#x27; המהרש&quot;א (ב&quot;ב קכ&quot;ג ע&quot;א) דלאחר שנתעברה לא היתה שנואה [וכל זה לפי הה&quot;א דגמ&#x27; שם דהיתה שנואה ממש, אבל הגמ&#x27; מסיק דלא דיבר הכתוב בגנות צדיקים אלא ראה הקב&quot;ה ששנואין מעשה עשו בפניה] 2) הרמ&quot;ע מפאנו (מאמר חקור דין ח&quot;ג פי&quot;ח) כתב דאה&quot;נ ראובן היה בן תמורה ולפיכך לא נטל חלק בא&quot;י אלא בחו&quot;ל [עיי&quot;ש שביאר דאף זלפה ניתנה ליעקב בחשאי ולא נמלכה ביעקב תחילה ולפיכך לא זכה גד נמי חלק בא&quot;י, וגם ביאר חצי שבט מנשה מפני שאמו היתה אסנת שהיתה בת דינה משכם וממילא חציו נפגם], אבל המג&quot;א (ס&quot;ק ט&#x27;) משיג עליו בתוקף, ותי&#x27; דתמורה הוי רק כשנתחלף הגופים אבל אם נתכוין לגוף זו אלא שסבר דשמה רחל ונמצא ששמה לאה ליכא איסור, ומדמה זה לנתכוין להרוג את זה והרג את זה (מובא בשעה&quot;צ ס&quot;ק ז&#x27;) {וצ&quot;ב דהרי יעקב אבינו הכיר צורת פנים דרחל ולאה וא&quot;כ כוונתו היה על רחל, וצ&quot;ל דכשראה פניה של לאה בלילה סבר דזהו צורת הפנים של רחל מחמת תכשיטיה ורק באור הבקר הכיר דזהו צורת הפנים של לאה}, ועוד תי&#x27; הראב&quot;ד בשערי קדושה דקודם מתן תורה לא נאסרו דקדוקי מצות א&quot;נ לא נתעברה בלילה ההיא {ואע&quot;פ שהיה מראשית אונו מ&quot;מ לא נתעברה עד לאחר שנשא רחל כדמבואר בפסוקים, ושמעתי ביאר מהרב אדם ריביאט שליט&quot;א דקודם מתן תורה לא חביל גופייהו דלא היה דייקי מצות} ואח&quot;כ הקשה הראב&quot;ד על עצמו דיעקב היה שוגג ולמה יענש ולפיכך ניחא טפי לפרש תמורה כשמכוין לערוה [וכעין זה תירוץ ברכת אברהם (קובץ מפרשים כת&quot;י) דתמורה הוא דוקא אם כוון במזיד על אשה אחרת אבל יעקב אבינו לא נתכוון מחשבה אסורה, ולכך ניתנה הבכורה ליוסף]. 3) תי&#x27; הפרישה (ס&quot;ק ז&#x27;) דאמרה אלי תבא דהוא לשון נקיה שסובל תבא אלי לחדרי משא&quot;כ תשכב עמי דהוי כמו שפירשה בדבריה התשמיש יהא אסור, וכ&quot;כ רבינו אברהם מן ההר (נדרים כ&#x27;) דאלי תבא היינו בביתי תבא לאכול ולשתות וללון."	סימן רמ סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם הקפידה של התשע מדות על העצם מעשה או על הבנים שיוצאים מהם?	"מהגמ&#x27; משמע דהעיקר קפידה הוא על הבנים, והא דכתב הטור דשייך אפי&#x27; בצריכין פר&quot;ו כבר פי&#x27; הב&quot;י דר&quot;ל לא מיבעיא אם כבר קיים פר&quot;ו דבודאי יש לחוש שלא יהיה לו בנים מט&#x27; מדות אלא אפי&#x27; אם עדיין לא קיים פר&quot;ו צריך ליזהר בזה, אכן, הב&quot;י הביא מהראב&quot;ד דהאיסור דט&#x27; מדות קאי על הבועל דהולד לא פשע כלל, אלא שמסיים דאפשר דאם נתעבר מט&#x27; מדות סופו להיות מורד ופושע"	סימן רמ סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם צריך ליזהר בט&#x27; מדות אפי&#x27; כשהיא מעוברת או זקינה?"	"כתב הפמ&quot;ג (א&quot;א ס&quot;ק י&quot;ג) דצריך ליזהר בדברים אלו אפי&#x27; כשהיא מעוברת וזקינה, ובנים פגומים ג&quot;כ (מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;א) [ויש לפרש ע&quot;פ הראב&quot;ד הנ&quot;ל דיש איסור מצד המעשה, ועוד יש לפרש ע&quot;פ הביה&quot;ל (ד&quot;ה אלא) דהביא בשם המקובלים דלעולם נבראו נשמות קדושות (ר&quot;י באק)]"	סימן רמ סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה יעשה אם אשתו תבעתו בפה?	"{נראה דאע&quot;פ שהיא משתוקקת לו ויש עליו מצות עונה אפ&quot;ה אינו יכול לבא עליה דהרי מבואר בטור דאסור לבא על ט&#x27; מדות אפי&#x27; במקום מצות פר&quot;ו, אלא צריך להסיח דעתה ממנו ואח&quot;כ יכול לבא עליה}"	סימן רמ סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין כשאשתו ישנה?	"אסור לבא עליה (מס&#x27; כלה רבתי פ&quot;א, רמב&quot;ם, פמ&quot;ג א&quot;א ס&quot;ק י&quot;ב, מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;א), ומ&quot;מ מבואר בתוס&#x27; נדה (י&quot;ב ע&quot;א) דאם היא ערה קצת מותר (ש&quot;ך יו&quot;ד סי&#x27; קפ&quot;ד ס&quot;ק ל&quot;א)"	סימן רמ סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	למה אסור להסתכל באותו מקום?	עובר על והצנע לכת עם אלקיך, מעביר בושת מעל פניו [וכל המתבייש אינו חוטא], וגם מגרר יצר הרע על עצמו [ונענש בבניו סומין]	סימן רמ סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בשאר מקומות?	"מותר להסתכל בשאר מקומות, אבל כתב העזר מקודש (אבה&quot;ע סי&#x27; כ&quot;ה) דטוב לשמור את עצמו [ודרך העברה מותר בכל אופן], והכל כפי הצורך."	סימן רמ סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	למה אסור לנשק באותו מקום?	שייך כל הדברים לגבי הסתכלות, ויש עוד איסור דבל תשקצו [ונענש בבניו אלמים]	סימן רמ סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר להכניס אצבעו באותו מקום?	"הלחם משנה (הל&#x27; אישות פט&quot;ו) כתב דאסור, ובספר טהרת ישראל (ס&quot;ק ל&quot;ג) הביא ראיה מרבינו ירוחם דהוא אסור, אמנם מבואר דרבינו ירוחם מיירי באשת איש, והברכ&quot;י (אבה&quot;ע סי&#x27; כ&quot;ה ס&quot;ק ג&#x27;) כתב דדברי לחם משנה אינם מחוורים, וכן מבואר מרש&quot;י בשבת (ק&quot;מ ע&quot;ב) דמותר, וכן ברמב&quot;ם (פיה&quot;מ סנהדרין פ&quot;ז) דמותר לעורר תאותו כל זמן שיש צורך {וכ&quot;ש אם כוונתו רק להנאתה} (ופקדת נוך פ&quot;ד הע&#x27; ב&#x27;)"	סימן רמ סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בהיא למעלה והוא למטה?	"ר&#x27; יוחנן בן דהבאי אמר שחגרים בא מפני שהופכין את שלחנם, והמפרש פי&#x27; שהיא למעלה והוא למטה [והרא&quot;ש פי&#x27; ביאה שלא כדרכה, וכ&quot;כ הטור], והגמ&#x27; מסיק דלא קיי&quot;ל כר&#x27; יוחנן בן דהבאי בדבר זה, וא&quot;כ מותר להפך שלחנו, ומ&quot;מ איתא במס&#x27; כלה (רבתי פ&quot;א) דהוא דרך עזות, ושניהם ביחד הוא דרך עקש [וביאר המאמ&quot;ר דכלפי האשה הוא עזות פנים, וכן בעקש דנראה כאילו היא רוצה להיות שוה להאיש, ולפי&quot;ז משמע דברצון שניהם מותר, אבל למעשה אין להקל אלא בשעת הדחק (ופקדת נוך פ&quot;ד סעי&#x27; ו&#x27;)]"	סימן רמ סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בביאה שלא כדרכה?	"לפי הרא&quot;ש זהו פשט במהפך שלחנם, ועל זה אמרינן דמותר מדינא, אכן כתבו תוס&#x27; ביבמות (ל&quot;ד ע&quot;ב) בתירוץ ראשון דמותר דוקא כשאינו מזריע, ובתירוץ שני כתב דמותר אפי&#x27; כשמזריע באקראי, והרא&quot;ש והטור פסקו כתירוץ ראשון והרמב&quot;ם פסק כתירוץ שני. וכתב הטור בשם הראב&quot;ד דכל זה דוקא כשהיא מתרצה לו דהרי אפי&#x27; בועל ושונה אסור שלא מדעתה [והספר חרדים הביא מי שבא על אשתו שלא כדרכה והב&quot;י ועוד רבנים נידוהו וחרפוהו ואמרו לשרפו באש וגרשוהו מא&quot;י {ופשוט דמיירי כשבא עליה שלא מדעתה} (ופקדת נוך פ&quot;ה הע&#x27; ד&#x27;)]"	סימן רמ סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לשמש בפני כל חי?	"האמוראים החמירו שלא לשמש אפי&#x27; בפני זבובים וכדומה (נדה י&quot;ז ע&quot;א), אבל מדינא אינו אסור אלא בפני אדם היודע לדבר כשהוא נעור [ואפי&#x27; כשאינו מבין הענין אפ&quot;ה יכול לספר מה שראה ומכוער הדבר (ערוה&quot;ש סעי&#x27; י&quot;א)] {וצ&quot;ע מהו הראיה של הראב&quot;ד (מובא בב&quot;י) מגמ&#x27; פסחים (קי&quot;ב ע&quot;ב) בתינוק הרי התם התינוק היה ישן}, ואם הוא ישן מותר [וטוב להעמיד מחיצה סביב (ביה&quot;ל ד&quot;ה ניעור) {שמא יקוצו, וא&quot;צ לזה דיני מחיצה (ופקדת נוך פ&quot;ד הע&#x27; ל&quot;ו)}]."	סימן רמ סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין באילם וחרש?	כתב הא&quot;ר (ס&quot;ק י&quot;ג) דפשוט דאילם אסור אבל מסתפק בחרש אם הוא דומה לקטן שאינו יודע לדבר {אבל נראה דשוטה הוי ממש כקטן}	סימן רמ סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מהני חציצה בפני אדם?	"הטור מצדד דלא מהני דהרי עדיין הוא מרגיש מה שהם עושין (פרישה ס&quot;ק ט&quot;ז), אבל כתב המ&quot;ב (ס&quot;ק כ&quot;ב) דאם הוא אינו מרגיש מותר [אבל בלא מחיצה אפי&#x27; אם אינם מרגישים אסור (א&quot;ר ס&quot;ק י&quot;ג)]"	סימן רמ סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין 1) בס&quot;ת 2) תפילין?	1) לכתחילה צריך להוציאו מחדר (מג&quot;א ס&quot;ק ט&quot;ז,מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ו), ואם לאו צריך מחיצה עשרה [אבל לא מהני כיס בתוך כיס לס&quot;ת, ויש בזה חשש סכנה אם אינו זהיר בס&quot;ת (ברכות כ&quot;ה ע&quot;ב, ביה&quot;ל ד&quot;ה בית)] 2) מהני לכתחילה כיס בתוך כיס, ואחד מהם צריך להיות כלי שאינו מיוחד לה [ואין נפק&quot;מ אם התפילין מונחין במקום גבוה או למטה (ביה&quot;ל ד&quot;ה עד שיתנם)]	סימן רמ סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין 1) במזוזה 2) שאר ספרים 3) גמרות?	"1) כמו תפילין (מג&quot;א י&quot;ז, מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ז) [וע&quot;ע בערוה&quot;ש (סעי&#x27; י&quot;ב, יו&quot;ד סי&#x27; רפ&quot;ו סעי&#x27; ט&quot;ו) דמחדש דמזוזה א&quot;צ כיס בתוך כיס שבהכרח גזרה התורה לעשות מזוזה והתורה גזרה על פר&quot;ו, ובע&quot;כ סגי בכיסוי לבד] 2) אם עשויין בגלילה דינם כס&quot;ת (תוס&#x27;, ב&quot;י, מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ג), ואם אינם עשויין בגלילה דינם כתפילין (רא&quot;ש, ב&quot;י, מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ח) 3) עכשיו שיתנה ליכתב משום עת לעשות לה&#x27; וגו&#x27; יש להם קדושה [ואפי&#x27; דפוס (פמ&quot;ג א&quot;א ס&quot;ק י&quot;ח)] ודינם כתפילין (ראב&quot;ד, ב&quot;י, מג&quot;א ס&quot;ק י&quot;ח, מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ט)"	סימן רמ סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בוילון שנע ונד ע&quot;י רוח?	"אינו מחיצה אלא כמו כיסוי, ומהני כשיש עוד כיסוי על הספרים [ולא מהני כלל לס&quot;ת וספרים גלולים] (רע&quot;א, מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ה וס&quot;ק ל&#x27;), ואם קושרה גם למטה הוי מחיצה (א&quot;ר ס&quot;ק י&quot;ד, ביה&quot;ל ד&quot;ה עד)"	סימן רמ סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בספרים שבתוך ארגז 1) קטן 2) גדול?	"1) הוי ככלי, ואם פורס טלית עליו הוי כלי בתוך כלי [ואע&quot;פ שאינו מכוסה למטה (מ&quot;ב ס&quot;ק ל&quot;ב), ועי&#x27; מש&quot;כ לעיל (בסי&#x27; מ&#x27; על הביה&quot;ל ד&quot;ה בית)] 2) מג&quot;א (ס&quot;ק י&quot;ט) מקיל כשהוא מחזיק מ&#x27; סאה דהוי כמקום בפנ&quot;ע (וכ&quot;כ הערוה&quot;ש סעי&#x27; י&quot;ב), אבל הט&quot;ז ביו&quot;ד מחמיר, וכשהוא מחובר לכותל במסמרים לכו&quot;ע יש להקל [והשעה&quot;צ (ס&quot;ק ט&quot;ז) כתב דהמקיל כהמג&quot;א בשאר ספרים חוץ מס&quot;ת תפילין ומזוזות אין למחות בידן {ויש לפרש דשאר ספרים יש להם עוד קולה של דפוס}] {ויש לעיין אם הוא מחובר במסמרים אבל אינו מחזיק מ&#x27; סאה}"	סימן רמ סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה הדין בספרים שיש להם הפסק מחיצה אבל יכול לראותם, כגון 1) מחיצה שיש בה נקבים 2) מחיצה שגבוה י&#x27; טפחים והספרים למעלה ממנה 3) הספרים נראים בחדר אחר?"	"1) המג&quot;א (ס&quot;ק ט&quot;ו) מצדד להחמיר [אלא שמדייק מסי&#x27; שט&quot;ו דמותר במחיצה שאינו גבוה אלא י&#x27; טפחים], אבל הנהר שלום ותוספת ירושלים מקילין, והכריע המ&quot;ב (ס&quot;ק כ&quot;ה) דלכתחילה יש להחמיר ובפרט בס&quot;ת אבל בשעת הדחק יש לסמוך להקל 2) מסתימת טור ושו&quot;ע משמע דמותר, והא&quot;ר מפקפק בדבר דבערוה הכל תלוי בראייה, והכריע הביה&quot;ל (ד&quot;ה עד) להחמיר בס&quot;ת אבל בשאר ספרים אפשר שיש להקל {וצ&quot;ב קצת למה לא דימה המ&quot;ב למחיצה שיש בה נקבים} 3) כתב הביה&quot;ל (ד&quot;ה אסור) דזה עדיף ממחיצה שיש בה נקבים דהרי ראינו בס&quot;ת דצריך להוציאה לחדר אחר, ש&quot;מ דחדר אחר עדיף ממחיצה, והביה&quot;ל העלה להחמיר בס&quot;ת אבל בשאר ספרים הסומך להקל אין למחות בידו {ונראה דבכל שאלות אלו טוב להחמיר בשאר ספרים ובודאי יש להחמיר בס&quot;ת [אבל אם יש ג&quot;כ כיסוי על הס&quot;ת מותר דהרי יש כאן מחיצה (שעה&quot;צ ס&quot;ק י&quot;ב), וממילא אינו שכיח כ&quot;כ שיהיה ס&quot;ת או תפילין ומזוזה מגולים ממש]}"	סימן רמ סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בשעת הדחק שאינו יכול לכסות הספרים כראוי?	"כתב הבאה&quot;ט (ס&quot;ק י&quot;ט) בשם שו&quot;ת חו&quot;י (סי&#x27; קפ&quot;ד) דמותר בזמן עונה, ליל טבילתה, ליל יציאתו וביאתו מדרך [ובאמת החו&quot;י לא הקיל אלא בדפוס ובשעת הדחק גדול], והא&quot;א מבוטשאטש כתב דאם נזכר באמצע תשה&quot;מ דיש ספרים מגולים שם יפרוש אלא אם יעבור על השחתת זרע {ואינו מוכח שחולק על החו&quot;י די&quot;ל דהתם יש עצה לכסות הספרים ויחזור לאשתו}"	סימן רמ סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	באיזה שעה בלילה ראוי לשמש?	"ע&quot;פ נגלה ראוי לשמש באמצע הלילה (כדאשכחן בנדרים כ&#x27; ע&quot;ב) בשעה שלא ישמע קול בני אדם ויבא לחשוב באשה אחרת, אמנם ע&quot;פ קבלה כתב המג&quot;א (ס&quot;ק כ&#x27;) דראוי לשמש אחר חצות הלילה [אלא אם יש חשש שמא יראה קרי ח&quot;ו], והערוה&quot;ש (סעי&#x27; י&quot;ג) מקיל כשאי אפשר לו, והנזירות שמשון הביא מהאריז&quot;ל דיקפיד על חצות דוקא אם משמש להריון [וכעין זה מצינו בבאה&quot;ט ס&quot;ק ד&#x27;, ועי&#x27; בילקוט מפרשים בהע&#x27; פ&quot;ד]"	סימן רמ סעיף ז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מהו פשט בר&quot;א דהיה מגלה טפח ומכסה טפח ודומה כמי שכפאו שד (נדרים כ&#x27; ע&quot;ב)?"	"הטור הביא ג&#x27; פשטים:&lt;br&gt;1) הראב&quot;ד בשם יש מפרשים פי&#x27; שלא היה ממרק האבר כדי למעט הנאתו, ודומה כמי שכפאו שד שעושה הדבר באונס [ואינו מכוין להנאתו (הגהות והערות), אבל פשוט דהעושה כך להזריע עיקר מצוה הוא (ופקדת נוך פ&quot;ה סעי&#x27; ו&#x27;)]&lt;br&gt; 2) הראב&quot;ד פי&#x27; שלא היה מאריך באותו מעשה, ודומה כמי שכפאו שד ונבעית והיה מקצר המעשה&lt;br&gt;3) הראב&quot;ד הביא עוד פירוש שהיתה חוגרת סינר והיתה מגלה רק טפח כדי למעט הנאתו&lt;br&gt;והשו&quot;ע מסיים דבעל נפש צריך ליזהר בכולם [כשיש ביכולתו (ערוה&quot;ש סעי&#x27; י&quot;ד)], אבל ע&quot;פ הזוהר ואריז&quot;ל אין נראה אלא פירוש ראשון (נזירות שמשון)"	סימן רמ סעיף ח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	לפי הראב&quot;ד למה היה מקצר בתשמיש, הרי אמרינן בשכר שמשהין עצמן על הבטן הו&quot;ל בנים זכרים?	"תי&#x27; הראב&quot;ד דכל מעשיהם לשם שמים, מי שיודע בעצמו שלא תיכנס בו מחשבה אחרת טוב לשהות על הבטן, אבל מי שאינו בוטח בעצמו טוב למעט המעשה כדי לינצל מן החטא [והקב&quot;ה משלם לו נמי בנים זכרים] (טור, מג&quot;א ס&quot;ק כ&quot;א)"	סימן רמ סעיף ח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	לפי הפירוש דסינר, הרי אמרינן האומר אי אפשי אלא אני בבגדי והיא בבגדה יוציא ויתן כתובה?	"1) תי&#x27; המג&quot;א (ס&quot;ק כ&quot;ב) דסינר אינו כ&quot;כ מכוסה&lt;br&gt;2) ועוד תי&#x27; המג&quot;א דכששניהם מרוצים הוי מדת צניעות"	סימן רמ סעיף ח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו פשט בהחז&quot;ל דהקב&quot;ה שונא המשמש ערום?	"ממג&quot;א (ס&quot;ק כ&quot;ב) משמע דמיירי כפשוטו ור&quot;ל דיש מנהג חסידות בהפסק בגד, אבל המ&quot;ב (ס&quot;ק ל&quot;ו) פי&#x27; דהיינו כשאינם מכוסים למעלה [וכ&quot;כ הנזירות שמשון וספר פלאים תוספת שבת בילקוט מפרשים], וכן מבואר ע&quot;פ קבלה דעדיף לשמש ערום בלא הפסק בגדים (שעה&quot;צ ס&quot;ק י&quot;ח)"	סימן רמ סעיף ח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לספר באשתו בשעת תשמיש?	"אסור לספר בשעת תשמיש כדי שלא יהא דעתו על אשה אחרת, ואפי&#x27; קודם תשמיש לאחר שתבעה לתשמיש אסור לספר (ראב&quot;ד, ב&quot;י) {אבל קודם לכן הכל מותר}, והעובר על זה אמרינן עליו ומגיד לאדם מה שיחו אפי&#x27; שיחה קלה שבין איש לאשתו מגידין לו בשעת הדין (חגיגה ה&#x27; ע&quot;ב)"	סימן רמ סעיף ט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו הדברים המותרים לספר בשעת תשמיש?	"מילי דתשמיש מותר לספר, להרא&quot;ש (נדרים כ&#x27; ע&quot;ב) כדי להרבות תאותו [ולכאורה אין זה כחומרת ר&quot;א שרצה למעט תאותו, ולכאורה הוי כמו כוונה רביעית של הראב&quot;ד שהוא לשמור עצמו מן החטא (ר&quot;י באק), אבל י&quot;ל ע&quot;פ רש&quot;י בנדה (י&quot;ז ע&quot;א ד&quot;ה אונס) דעדיף טפי אם יש לו ג&quot;כ הנאה {ואפשר דהוא כדי שיזריע א&quot;נ כפי הצורך להרבות אהבה ביניהם}, והוסיף הערוה&quot;ש (סעי&#x27; ט&quot;ו) דהדיבור צריך להיות במדה ובמשקל, ועל זה אמרינן ומגיד לאדם מה שיחו וכו&#x27;], ולהר&quot;ן כדי לרצותה {וכן מבואר בחגיגה ה&#x27; ע&quot;ב}. הטור והמג&quot;א (ס&quot;ק כ&quot;ג) והשו&quot;ע (אבה&quot;ע סי&#x27; כ&quot;ה סעי&#x27; ב&#x27;) מביאין להרבות תאותו {וכן מדויק במ&quot;ב (ס&quot;ק ל&quot;ח)}, והיעב&quot;ץ (פ&quot;ז חוליא ב&#x27; אות ג&#x27;) כתב דמשהתחיל לשמש אין לו לדבר כלל בשום ענין כדי שתהא כוונתו צלולה לשם שמים."	סימן רמ סעיף ט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מתי צריך לספר קודם תשמיש?	אם יש כעס ביניהם מחויב לפייסה קודם תשמיש [והיינו לאחר שתבעה לתשמיש, דאל&quot;ה מותר לספר כל דבר], ואם אין ביניהם כעס יש היתר לספר מילי תשמיש [להרבות תאותו או לרצותה] אבל אם הוא איש מחומם ויכול לבא לידי חטא יש ליזהר בזה (מ&quot;ב ס&quot;ק ל&quot;ח)	סימן רמ סעיף י		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה יעשה האשה לו קודם תשמיש?	"השערי ישועה (קבוץ מפרשים כת&quot;י) הביא מחסד לאברהם שהתשמיש יבא ע&quot;י התעוררותה דהיינו שיאחוז תחילה בוהן רגלו הימנית ואח&quot;כ בהן ידו ואח&quot;כ תנוך אזנו [היפך מסדר הפסוק בפרשת מצורע], והם הסימנים שמסר יעקב לרחל (וכ&quot;כ הפלא יועץ ערך זווג), ואז אפשר לאותו עובר שיצא מהול ממעי אמו, ומבואר בילקוט ראובני (פרשת ויצא) שתכוין להסיר הג&#x27; שרים המעוררים האדם לרדוף אחר תאוות גופניות"	סימן רמ סעיף י		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו העונש למי שמשמש לאור הנר?	"בניו נכפין (פסחים קי&quot;ב ע&quot;ב), ואפי&#x27; אם היא מעוברת כבר (אריז&quot;ל, מג&quot;א ס&quot;ק כ&quot;ד) {ומבואר בגמ&#x27; נדה (י&quot;ז ע&quot;א) טעם האיסור הוי משום ואהבת לרעך כמוך שמא יראה בה דבר מגונה, ונראה לפרש דבשעת תשמיש שהוא זמן אהבה יתירה פגם כל דהו עושה רושם ולפיכך דוקא בשעה זו צריך להקפיד שלא לראות בה שום דבר מגונה}"	סימן רמ סעיף יא		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם יש אור 1) בחדר 2) בהפסק מחיצה 3) בחדר אחר [כגון אור לבנה]?	"♦ עיין תרשים בסוף הספר ♦<br><img src=""paste-6b89c5ce144c5c08d4f3fb9b80de4794c0ca085d.jpg"">"	סימן רמ סעיף יא		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין באור לבנה כשהם בחוץ?	"הוי כמו אור באותו חדר ואסור אפי&#x27; בצל הלבנה, אבל אור כוכבים לא מקרי אור, ואפשר דאם מאירין היטב יש להמנע (מג&quot;א ס&quot;ק כ&quot;ד, מ&quot;ב ס&quot;ק ל&quot;ט) {ונראה דלא מהני האפלת טלית דהוי כמו אותו חדר}"	סימן רמ סעיף יא		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בכילה עבה סביב המטה?	"הוי מחיצה וגם מחשיך, ואפי&#x27; אם אינו מחשיך לגמרי מותר בלא האפלת טלית (מג&quot;א ס&quot;ק כ&quot;ד, שעה&quot;צ ס&quot;ק כ&quot;ה) {ומכאן מבואר דאור קטן בלא מחיצה אסור, ועל כן יש להקפיד על אור שעון שבחדר, ודוקא אם מוסיף אור בחדר, וכ&quot;כ ופקדת נוך (פ&quot;ד סעי&#x27; כ&#x27;)}"	סימן רמ סעיף יא		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין ביום?	"בבית אפל [חושך גמור] הכל מותר לכתחילה (מג&quot;א ס&quot;ק כ&quot;ו) וע&quot;פ קבלה יש למנוע מזה (כה&quot;ח ס&quot;ק ע&quot;ט - פ&#x27;), וכן מבואר בבראשית רבה (ס&quot;ד, ה&#x27;), ואם אינו בית אפל יש היתר לת&quot;ח להאפיל בטליתו [דהוא צנוע ולא יבא להסתכל, אבל בסתם אדם אין להקל ביום כלל דהוא נגד גדר הקדושה (שעה&quot;צ ס&quot;ק כ&quot;ז)], ואפי&#x27; ת&quot;ח אינו מותר אלא אם יצרו מתגבר עליו ויש חשש שמא יבא לידי טומאה (רמב&quot;ם, ב&quot;ח, מג&quot;א ס&quot;ק כ&quot;ו, מ&quot;ב ס&quot;ק מ&quot;ה), וכתב החכמ&quot;א דאפי&#x27; כל אדם יכול להקל אם יצרו מתגבר עליו (שעה&quot;צ ס&quot;ק כ&quot;ח) {וצ&quot;ל דיש חילוק בדרגת התגברות היצר, דמבואר בגמ&#x27; דההיתר הוא דוקא בת&quot;ח}"	סימן רמ סעיף יא		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לשמש קודם הנץ החמה?	"עד משיכיר מותר סתם (בן איש חי וירא סעי&#x27; כ&quot;ו), והא&quot;א מבוטשאטש מתיר לשמש קודם הנץ אם מאפיל בטליתו"	סימן רמ סעיף יא		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו האפלת טלית?	"צריך לכסות גופם עד ראשם (רבינו יהונתן עירובין ק&#x27; ע&quot;ב) , והטלית צריך להיות עבה באופן שלא יתראה מתוכה שום ניצוץ של אורה (כה&quot;ח ס&quot;ק ע&quot;א, ופקדת נוך פ&quot;ד סעי&#x27; ל&quot;ה)"	סימן רמ סעיף יא		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מתי מותר לשמש בשנת רעבון?	1) אם עדיין לא קיים מצות פר&quot;ו&lt;br&gt;2) אם יצרו מתגבר עליו (מ&quot;ב ס&quot;ק מ&quot;ו)&lt;br&gt;3) ליל טבילתה (מ&quot;ב ס&quot;ק מ&quot;ח)	סימן רמ סעיף יב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה נחשב שנת רעבון?	"ביאר תשובת בית יהודה (סי&#x27; מ&#x27;) כל שהוקר עד שהשער נכפל בדמים, ואפי&#x27; אם יש לו תבואה בתוך ביתו (אשל אברהם בגליון)"	סימן רמ סעיף יב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בשאר צרות?	דינם כשנת רעבון (רמ&quot;א)	סימן רמ סעיף יב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו החידוש שאכסנאי צריכים בית המיוחד להם?	"1) תי&#x27; המג&quot;א (ס&quot;ק כ&quot;ז) דאם נתנוהו אותו במקום אחד ואותה במקום אחר אסורים ללכת זה אצל זה שמא ירגישו&lt;br&gt;2) ועוד תי&#x27; המג&quot;א (שם) דצריכים בית מיוחד להם ולא סגי בחדר לבד [ולא קיי&quot;ל כוותיה (מ&quot;ב ס&quot;ק נ&quot;א, שעה&quot;צ ס&quot;ק ל&quot;ב)]&lt;br&gt;3) הא&quot;ר תי&#x27; דצריכים חדר מיוחד להם ואינו מותר כשבני הבית ישנים שם (מ&quot;ב ס&quot;ק מ&quot;ט) {ונראה לפרש דצריך לשמש בישוב הדעת, ואם הוא בבית שלו יש לו ישוב הדעת אפי&#x27; אם יש שם אנשים ישנים משא&quot;כ כשהוא בבית אחר}&lt;br&gt;4) הערוה&quot;ש (סעי&#x27; י&quot;ז) תי&#x27; דבאכסניא צריך חדר סגור כדי שלא יכנסו אחרים משא&quot;כ בביתו א&quot;צ לחוש שמא יבואו אחרים לביתו"	סימן רמ סעיף יג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לשמש על טליתו של בעה&quot;ב?	"לא, שמא יראה קרי עליו (מג&quot;א ס&quot;ק כ&quot;ח, מ&quot;ב ס&quot;ק נ&quot;ב), ויתגנה וגם אין לו רשות לזה (ערוה&quot;ש סעי&#x27; י&quot;ז)"	סימן רמ סעיף יג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לישון בחדר שישן בה איש ואשתו?	"אסור, בין כשהיא מותרת לו דאפי&#x27; אם הוא הולך לישון חושש שמא הוא ניעור (שעה&quot;צ ס&quot;ק ל&quot;ג), בין כשהיא נדה כי יש לה תענוג כשהיא בחדר אחד עם בעלה ומדברת ושואלת ממנו כל מה שתרצה אבל כשיש שם איש אחר היא בושה ממנו (עירובין ס&quot;ג ע&quot;ב, רע&quot;א, מ&quot;ב ס&quot;ק נ&quot;ב), וממילא אם שניהם מבקשים אותו שיישן שם ליכא איסור (שעה&quot;צ ס&quot;ק ל&quot;ד)"	סימן רמ סעיף יג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ע&quot;פ חכמי רפואה, מהו הדרך נכונה בתשמיש?	"כתב הרמב&quot;ם דשכ&quot;ז הוא כח הגוף ומאור העינים, וכל השטוף בבעילה זקנה קופצת עליו וכחו תשש ועיניו כהות וכו&#x27;, ואמרו החכמי הרופאים שאחד מאלף מת משאר חלאים ואלף מת מרוב תשמיש, ולא יבעול אלא בגוף בריא, וכשהוא מתקשה הרבה שלא לדעתו ומסיח עצמו לדבר אחר והקישוי כשהיה וימצא כובד ממתניו ולמטה וכו&#x27; ובשרו חם זה צריך לבעול ורפואה לו (טור), וזהו רק מדרך רפואה אבל אינו יכול למעט מחיוב עונתו (מג&quot;א ס&quot;ק כ&quot;ט) [והביה&quot;ל (ד&quot;ה לפיכך) מציין לספר מזור ותרופה דמאריך בחומר הענין דמוציא זרע לבטלה וכתב דהא דאמרינן דהוי כאילו שופך דמים היינו שממית את עצמו, וכתב עוד שם דהמוציא זרע בכח מחליש את עצמו הרבה משא&quot;כ ע&quot;י טבע ובעילה אינו מחליש כ&quot;כ]"	סימן רמ סעיף יד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם טוב לאכול קודם תשמיש?	לא יבעול כשהוא שבע ולא כשהוא רעב אלא יתעכל המאכל במעיו	סימן רמ סעיף טו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לשמש מעומד או מיושב?	"איתא בגיטין (ע&#x27; ע&quot;א) שלא ישמש מעומד או מיושב [ואין אשה מתעברת מעומד חוץ שלתיאל בנו של יכניה (סנהדרין ל&quot;ז ע&quot;ב)]"	סימן רמ סעיף טו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין במרחץ?	"לא יבעול בבית המרחץ [מחמת חום שבה (ופקדת נוך פ&quot;ד הע&#x27; כ&quot;ג)] ולא ביום שהולך למרחץ [וזהו עצה ע&quot;פ רפואה, אבל עונת ת&quot;ח משבת לשבת אע&quot;פ שהלך למרחץ מערב שבת (מג&quot;א ס&quot;ק כ&quot;ט)]"	סימן רמ סעיף טו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין ביום הקזה?	"לא ישמש (גיטין ע&#x27; ע&quot;א), והוסיף המ&quot;ב (ס&quot;ק נ&quot;ג) דה&quot;ה בחולה שנתרפא לא יבעול עד שיתחזק גופו"	סימן רמ סעיף טו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בהולך לדרך?	כתב הרמב&quot;ם לא יבעול ביום שיוצא לדרך או בא מן הדרך, לא לפניהם ולא לאחריהם	סימן רמ סעיף טו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו פשט הרמב&quot;ם, הרי קיי&quot;ל חייב אדם לפקוד את אשתו כשהוא יוצא לדרך?	"1) המהרש&quot;ל תי&#x27; דחייב כשהוא הולך ברוכב או בקרון אבל כשהוא הולך ברגליו לא&lt;br&gt;2) הרמ&quot;א בתשובות (סי&#x27; קל&quot;ב ס&quot;ק ב&#x27;, מובא במג&quot;א ס&quot;ק כ&quot;ט) תי&#x27; דחייב בלילה שלפניו אבל ביום שהולך בדרך אסור&lt;br&gt;3) המג&quot;א (ס&quot;ק כ&quot;ט) תי&#x27; דהרמב&quot;ם מיירי מצד רפואה ולא מצד חיובו, וא&quot;כ אם יכול לפייסה עד שתמחול שפיר דמי&lt;br&gt;."	סימן רמ סעיף טו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין במי שיצא מבית הכסא?	"אם הוא בית הכסא קבוע [ולא עראי] צריך להמתין כשיעור חצי מיל, ואם אינו ממתין השד של ביה&quot;כ מתדבק בו ובניו הוו נכפין (מ&quot;ב ס&quot;ק נ&quot;ד, שעה&quot;צ ס&quot;ק ל&quot;ו) [וזהו נמי כוונת הזוהר במאי דקאמר אותו שעה לאו שעה ממש אלא אותו זמן (יד אפרים, מ&quot;ב שם)], וע&quot;ע בערוה&quot;ש (סעי&#x27; י&quot;ח) דמשמע דס&quot;ל דשעה אחת בדוקא [ויש להקל בביה&quot;כ שלנו (דברי יציב ח&quot;א ס&quot;ס קי&quot;ד, פסק&quot;ת הע&#x27; 215)]"	סימן רמ סעיף טו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין במי שמינק תינוק?	"כתב הבדק הבית בשם הזוהר שלא תשמש עד שהתינוק ישן [כפשוטו הוא עצה טובה (דברי יציב ח&#x27;&#x27;א סי&#x27; ק&#x27;&#x27;ד אות ד&#x27;, פסק&quot;ת אות כ&quot;ט)], ואחר תשמיש לא תניק עד ב&#x27; מילין, ואם הוא בוכה סגי במיל אחד, ובזו לא תירא לעולם (מג&quot;א ס&quot;ק כ&quot;ט, יד אפרים, מ&quot;ב ס&quot;ק נ&quot;ד), והיעב&quot;ץ (חוליא ג&#x27; אות י&quot;ב) מקיל יותר כשאינו יכול להשתיקו אלא בהנקה, מניקתו ואינה חוששת וסמך לדבר &quot;והנה נער בוכה ותחמול עליו&quot;"	סימן רמ סעיף טו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה נאמר על אשה שמאחרת טבילתה לצער בעלה?	"עבירה גדולה היא וגורמת כמה רעות (זוהר, באה&quot;ט ס&quot;ק כ&quot;ד, פמ&quot;ג מש&quot;ז סי&#x27; רמ&quot;א, מ&quot;ב ס&quot;ק נ&quot;ד)"	סימן רמ סעיף טו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם יכול לומר דבר שבקדושה אחר תשמיש?	לא יאמר דבר שבקדושה עד שירחוץ השכבת זרע (מ&quot;ב ס&quot;ק נ&quot;ד)	סימן רמ סעיף טו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מתי ראוי ליטול את הידים?	קודם תשמיש ואחר תשמיש (של&quot;ה, באה&quot;ט ס&quot;ק כ&quot;ד, מ&quot;ב ס&quot;ק נ&quot;ד)	סימן רמ סעיף טו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה יעשה אם נתעורר בקישוי בחלום?	"כתב האריז&quot;ל שלא יבעול שהבנים יהיו פגומים ,ואפי&#x27; במעוברת תלד רוחין בישין (באה&quot;ט ס&quot;ק כ&quot;ד, מ&quot;ב ס&quot;ק נ&quot;ד)"	סימן רמ סעיף טו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לשום ספר על מטתו?	"יש ליזהר ובפרט עם אשתו מפני ששכ&quot;ז מצוי עליו (ספר חסידים סי&#x27;י קנ&quot;ז, באה&quot;ט ס&quot;ק כ&quot;ה, מ&quot;ב ס&quot;ק נ&quot;ד)"	סימן רמ סעיף טו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה יחשוב בשעת תשמיש?	"יזכור הקדושים אשר בארץ (של&quot;ה, באה&quot;ט ס&quot;ק כ&quot;ד) וזה יהיה תועלת לולד כשתתעבר מביאה זו (ערוה&quot;ש סעי&#x27; י&quot;ח)"	סימן רמ סעיף טו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	על מה צריכים ליזהר אב ואם שלא יאמרו לתינוק?	כתב השל&quot;ה שאב ואם לא יעשו מורא לתינוק בדבר טמא לומר שחתול או כלב תקח לתינוק דיש חשש היזק לתינוק (באה&quot;ט ס&quot;ק כ&quot;ה)	סימן רמ סעיף טו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מתי מותר לשמש כשיש תינוק ישן על המטה?	אם הוא בן שנה א&quot;נ אצל ראשו א&quot;נ הניח ידו עליו [ואם לאו הכי גורם חולי נכפה לבנו] (פסחים קי&quot;ב ע&quot;ב)	סימן רמ סעיף טז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כיצד צריך לסדר המטה?	"ראשו לצפון ורגליו לדרום, ופי&#x27; רש&quot;י מפני שהשכינה במזרח ומערב, ורבינו יונה פי&#x27; מפני שהמנורה בדרום והשלחן בצפון ויתפלל על בניו שיהיו מצליחים בתורה ולא יצטרכו לבריות (ב&quot;י)"	סימן רמ סעיף יז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין כשאין אשתו עמו?	"מתוס&#x27; (ברכות ה&#x27; ע&quot;ב) מבואר דדוקא כשאשתו עמו [וכפשוטו רק בשעת תשמיש, וכמ&quot;ש הט&quot;ז לעיל סי&#x27; ג&#x27;], אבל הדרכ&quot;מ (ס&quot;ק ג&#x27;) הביא מב&quot;י (סי&#x27; ג&#x27;) מהרמב&quot;ם דאפי&#x27; בלא אשתו אסור לשכוב בין מזרח למערב [ומסיים הדרכ&quot;מ דהעולם אינם מעיינים בדברי הרמב&quot;ם בהל&#x27; בית הבחירה אלא חד בדרא, ונכון ליזהר בדברי הרמב&quot;ם], אמנם המ&quot;ב לעיל (סי&#x27; ג&#x27; ס&quot;ק י&quot;ב) הביא בשם הארה&quot;ח דהיינו דוקא כשהוא ישן ערום בלא קלעים, והערוה&quot;ש (שם סעי&#x27; י&quot;ג) משמע דהוא למד הרמב&quot;ם כפשוטו, ועי&#x27; מש&quot;כ לעיל בסי&#x27; ג&#x27;."	סימן רמ סעיף יז		
