#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"יג. האם ולד מעושרת או בהמת קדשים יכולה לינוק מהמעושרת ומנין. וכיצד יוכל לעשות שיהיה מותר?<p dir=""rtl"">והאם פועל יכול לאכול מהקדש כשעובד ומנין?</p>"	"ולד מעושרת לא תינק מהמעושרת דילפינן העברה העברה מבכור (מה שם כל שבתוכו אסור שהרי אין לו חלב גם כאן) וכן בקדשים אתיא אמו אמו מבכור, ואחרים מתנדבים כן (שמתנה בשעת ההקדש, ובמעשר בשעה שנכנסת לדיר שחלבה לא יהיה קדוש).<p dir=""rtl"">וכן פועל לא יאכל משל הקדש דכתיב &quot;לא תחסום שור בדישו&quot; אבל בשל הקדש תחסום. [וגבי דישה נחשב מעילה רק באבקה וש&quot;מ שאבקה מעלי ליה, שבגופה לא שייך מעילה שמחובר לקרקע.]</p>"	מעילה יג.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	יג. הקדיש בור וכד' שדה וכד' מתי מועלין במה שבתוכה ומתי לא?	בין בקדשי בדק הבית בין בקדשי מזבח הקדיש בור מלא וכד' מועלין בו ובמה שבתוכו אבל הקדיש בור ריק וכד' ואח&quot;כ נתמלה מועלין בו ולא במה שבתוכו. ר' יוסי חולק בשדה ואילן שמועלין בו ובגידוליו שהן גידולי הקדש.	מעילה יג.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	יג: מים מתי מועלין בהן (כשנובעים משדה הקדש, בכד, בצלוחית)?	"יוצא מתוך שדה הקדש (וכתב רש&quot;י שהנביעה לא בשדה הקדש דאם כן מועלין בו) לא נהנין ולא מועלין, יצא חוץ לשדה נהנין ממנו. <p dir=""rtl"">נתנו בכד של זהב לא נהנין ולא מועלין,</p><p dir=""rtl"">נתנו בצלוחית מועלין בו, לר&quot;ל דוקא ג' לוגין ולא יותר שיש שיעור למים, ור' יוחנן אומר אף ביותר מג' מועלין דאין שיעור למים.</p>"	מעילה יג:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"יג: שרשי אילן של הקדש יוצאים לשדה של הדיוט ולהיפך מה הדין?<p dir=""rtl"">ערבה שקטפה לצורך מצות ערבה מה דינה?</p>"	"שרשי אילן - לא נהנין ולא מועלין<p dir=""rtl"">ערבה - גם לא נהנין ולא מועלין, ר''א ברבי צדוק אומר נוהגין היו הזקנים שנהנים ממנו בלולביהן. (פ' תוס' דסברי מצות לאו להנות נתנו.)</p>"	מעילה יג:		
