#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"צז. כיצד מיישבים הסתירה שרב פסק כר""א שמתיר יין בחותם אחד ולקמן אמר רב חבי""ת בחותם אחד אסור? "	"כתבו התוס' (ד""ה דאמר וד""ה השולח) שר""ת תירץ דלקמן מיירי רב בישראל חשוד וגרע מעובד כוכבים מפני שהוא בטוח<br>שיאמינוהו ולא מירתת כ""כ. והתוס' תירצו דהכא והתם איירי בעובד כוכבים ויש לחלק בין שולח לחבירו ואינו חוזר ורואה חותמו להכירו שאז צריך חותם בתוך חותם דהגוי לא מרתת שסבור האחר לא יכיר החותם, אבל כשמניחו ביד העובד כוכבים ועתיד לראות חותמו ולהכירו או אם שולח כתב לחבירו להודיע איך חותמו ויודיע לעובד כוכבים שכך שלח לו די בחותם אחד <sup>כט</sup>.<span style=""font-size: 12pt !important; color: #504f4b;"">
<br>כט.  והר""ן תירץ דאמוראי נינהו אם רב אמר דהלכה כר""א או שזעי רי, ומי שאמר שרב אמרה לא סבר בההיא דלקמן דרב אמר חבי""ת בחותם אחד אסור אלא חב""ת, ואחרים תירצו שר""א מצריך מפתח וחותם וחכמים סוברים שצריך שתי חותמות גמורים, ולכן רב שפסק כר""א מתיישב עם דברי רב שחבי""ת בחותם אחד אסור.</span>"	עבודה זרה תוס' לא. -לא:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	צח. לראשונים המתירים לשלוח חבית של יין ביד עובד כוכבים גם בלא הכרת חותם והא קתני בברייתא אם מכיר חותמו וסתמו מותר ואם לאו אסור? 	"כתבו התוס' (ד""ה השולח) שר""ת העמיד הברייתא כרבנן אבל לר""א דלא חייש לזיופא לא בעינן הכרת חותם והלכה כר""א. ויש מיישבים הברייתא דאם היה מכיר חותמו לא שילך להכירו אלא אם הלך ומצא והכיר חותמו מותר, ואם כשהלך לשם לא הכיר החותם כמו שעשאו אסור שיש לחשוש שמא זייפו, אבל אם לא הלך אחרי אשר חתמו והישראל מצאו חתום מותר, שא""צ הכרת חותם."	עבודה זרה תוס' לא:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"צט. כתבו התוס' שאם העובד כוכבים אכסנאי שלו נותן לו שסטר משלו<br>שותה. מדוע לא אסור 1) משום חתנות 2) משום בישול עכו""ם? "	"1) שותה משום איבה, דלא אסרו משום חתנות אלא לקבוע שתיה בחנות או ברגי לות לשתות בבית העובדי כוכבים אבל אקראי בעלמא שרי.<br>2) משום דקיי""ל שכל שאינו עולה על שולחן מלכים אין בו משום בישולי עכו""ם ועוד דכי היכי שהתבואה בטלה לגבי המים לענין ברכת שהכל ה""נ היא בטלה לענין איסור בישול."	עבודה זרה תוס' לא:		
