#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מסלקין תריסי חנויות ביו&quot;ט?	"כן דקיי&quot;ל אין בנין וסתירה בכלים [ואפי&#x27; לצורך יחיד, ולפי רש&quot;י אסור בכלי בתים, ואפשר דהיינו דוקא כשאין בו צורך יו&quot;ט (שעה&quot;צ ס&quot;ק ד&#x27;)] דלא שייך שמא יתקע אלא בלהחזיר (שעה&quot;צ ס&quot;ק י&#x27;) [ואע&quot;פ שהמאירי הביא ב&#x27; דעות בזה מ&quot;מ הרע&quot;ב והגר&quot;א מבוארים דמותר (שעה&quot;צ ס&quot;ק ט&#x27;)], ופשוט דדוקא בחנויות שאינן מחוברים לקרקע דאילו מחוברין לקרקע מבואר לעיל (סי&#x27; שי&quot;ג) שאסור לסלקם (ב&quot;י בשם סמ&quot;ק, מג&quot;א ס&quot;ק א&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק א&#x27;), וה&quot;ה בכלים שיש בהם ארבעים סאה דינם כמחוברים לקרקע (רמ&quot;א לעיל סי&#x27; שי&quot;ד סע&#x27; א&#x27;)"	סימן תקיט סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר להחזיר התריסים 1) אם יש להם ציר מן הצד 2) אם יש להם ציר באמצע 3) אם אין להם ציר כלל?	"1) אסור גזירה שמא יתקע (תוס&#x27; י&quot;א ע&quot;ב, ב&quot;י בשם כל בו), ומ&quot;מ כתב הא&quot;ר (ס&quot;ק ד&#x27;) בשם העבוה&quot;ק דמותר להחזירו במקצת (מ&quot;ב ס&quot;ק ה&#x27;) {ובאמת לשון הא&quot;ר הוא רפויין גמורים, וצ&quot;ע דזה מובא בביה&quot;ל (סד&quot;ה אסור) [ומה שכתב דמותר אפי&#x27; בשבת, עי&#x27; מש&quot;כ בסי&#x27; שי&quot;ג סע&#x27; ו&#x27; דאין זה פשוט כיון שדרכו להיות מהודק], ולענ&quot;ד כוונת המ&quot;ב ע&quot;פ הירושלמי דיש צד בביה&quot;ל דהרשב&quot;א ס&quot;ל דהירושלמי הוי קולה ור&quot;ל דאפי&#x27; בציר מן הצד אינו אסור אלא להחזירו כל צרכו אבל במקצת מותר} 2) של חנויות בחוץ המוכרים לרבים [ולא לצורך יחיד (ביה&quot;ל ד&quot;ה ומחזירין)] מותר [ובלבד שלא יתקע ביתד בחוזק (עבוה&quot;ק, מ&quot;ב ס&quot;ק ג&#x27;), וצ&quot;ל דאינו מצוי שם תקיעה ולפיכך לא חיישינן שמא יתקע (ביה&quot;ל ד&quot;ה אסור), וביאר הגר&quot;ז (סי&#x27; שי&quot;ג סע&#x27; ט&quot;ו) דהצירים למטה ולמעלה נשארים בתוך החורים ולכן יש מקום לחוש לתקיעה משא&quot;כ בציר באמצע יוצא מן החור כל פעם שפותחים הדלת ולכן אין לחוש לתקיעה] דהתירו סופן משום תחילתן דאם אסור להחזירם לא יסלקם דחושש לגניבה וימנע משמחת יו&quot;ט, אבל בבית אסור להחזירם דלא שייך התירו סופן משום תחילתן דלא ימנע מלסלקם דאינו בו חשש גניבה וממילא גזרו כשציר באמצע אטו ציר מן הצד (רי&quot;ף והרא&quot;ש) [ולפי רש&quot;י אסור דבבית אין בו צורך יו&quot;ט כ&quot;כ, אבל אם יש בו צורך יו&quot;ט יהא מותר אפי&#x27; בבית, וכתב הא&quot;ר דיש להחמיר כהרי&quot;ף והרא&quot;ש דבבית אסור לגמרי (שעה&quot;צ ס&quot;ק ב&#x27;)] (מג&quot;א ס&quot;ק ב&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק ב&#x27;) 3) מותר אפי&#x27; בבית דלא גזרינן כשאין להם ציר אטו יש להם ציר (מ&quot;ב ס&quot;ק ז&#x27;) {וצ&quot;ל דיש בזה איזה צורך להחזירו}"	סימן תקיט סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה נחשב כציר באמצע?	"ציר באמצע הדלת ואז לא נראה כבונה כ&quot;כ (מ&quot;ב ס&quot;ק ג&#x27;) [ולפי הט&quot;ז ומג&quot;א וגר&quot;ז דוקא בחור אחד, אבל מבואר ממאירי דאפי&#x27; אם יש חור למעלה ולמטה נחשב כציר באמצע (שעה&quot;צ ס&quot;ק ה&#x27;)]"	סימן תקיט סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לפתוח ולנעול התריסין?	"פשוט דאפי&#x27; בציר מן הצד מותר לפתוח ולנעול התריסין דומיא דדלת הבית (ב&quot;י, מ&quot;ב ס&quot;ק ה&#x27;)"	סימן תקיט סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו שיטת הירושלמי (ביצה פ&quot;א ה&quot;ה) לגבי 1) אם יש שם פתח 2) אם מותר להחזירו כל צרכו?	"1) איתא בירושלמי דכיון דהתירו רק בדוחק להחזיר התריסין אם יש לו עצה אחרת כגון שיש לו פתח לא התירו לו להחזירם, אבל כתב הב&quot;י דמסתימת הפוסקים משמע דלא קיי&quot;ל כהירושלמי, אכן הא&quot;ר כתב שהעבוה&quot;ק הביאו וכן מסתבר דהעיקר היתר הוא שלא למנוע משמחת יו&quot;ט (ביה&quot;ל ד&quot;ה מסלקין) 2) הירושלמי משמע דאפי&#x27; באמצע דמותר להחזירם היינו דוקא במקצת ולא כל צרכו, וה&quot;נ כתב הב&quot;י דמסתימת הפוסקים משמע דלא קיי&quot;ל כהירושלמי, והוסיף הביה&quot;ל (ד&quot;ה מסלקין) דמגירסת העיטור בירושלמי משמע דדוקא ביש שם פתח אסור להחזיר כל צרכו אבל באין שם פתח מותר להחזירם כל צרכו [ואפשר דאף הרשב&quot;א בעבוה&quot;ק גרס כהעיטור], ולהלכה הכריע הביה&quot;ל דאם אין שם פתח אחר מותר להחזירו כל צרכו ואם יש שם פתח אחר לפי גרסת העיטור בירושלמי רק יחזירו במקצת ולפי הרשב&quot;א צ&quot;ע אי ס&quot;ל כהעיטור או ס&quot;ל דמותר להחזירו לגמרי {ולפי מש&quot;כ למעלה, המ&quot;ב (ס&quot;ק ה&#x27;) סותם להקל דהירושלמי מקיל בציר מן הצד להחזירו במקצת}, וע&quot;ע בערוה&quot;ש (סע&#x27; ד&#x27;) דביאר הירושלמי באופן אחר דאינו מיירי בדלת אלא בקרשים הרבה ושפיר מצי להורות כוותיה, ע&quot;ש"	סימן תקיט סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר להעמיד מנורה וכסא ושלחן של חוליות ביו&quot;ט?	"כתב הרמב&quot;ם שמותר [אפי&#x27; במהודק (גר&quot;א ס&quot;ק ה&#x27;, מג&quot;א ס&quot;ק ד&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;א)] ובלבד שלא יתקע [ודלא כהרשב&quot;א דמחמיר כל זמן שעשוי לתקוע (ב&quot;י)], ואפי&#x27; אם נתפרקו מבעוד יום (מ&quot;ב ס&quot;ק י&#x27;) {כיון דאינה מלאכה לא מחמירים אע&quot;פ שהיה אפשר מבעוד יום}"	סימן תקיט סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מאי שנא 1) מתריסין שיש להם ציר מן הצד 2) משבת?	"1) תי&#x27; המגיד משנה דבתריסין קרוב מאד לתקוע משא&quot;כ במנורה (ב&quot;י), והגר&quot;א (ס&quot;ק ה&#x27;) פי&#x27; דכאן התירו דהוי שמחת יו&quot;ט משא&quot;כ בתריסין הוי רק התירו סופן משום תחילתן לא הקילו להחזירן, והמ&quot;ב (ס&quot;ק ט&#x27;) רק כתב טעם הגר&quot;א 2) תי&#x27; המג&quot;א (ס&quot;ק ד&#x27;) ע&quot;פ תוס&#x27; ביצה (כ&quot;ב ע&quot;א) בשבת החמירו ולא ביו&quot;ט דמדאורייתא ליכא בנין וסתירה בכלים {והתירו ביו&quot;ט משום שמחת יו&quot;ט} [והקשה החזו&quot;א מגמ&#x27; שבת (מ&quot;ז ע&quot;ב) דמבואר דאסרו אפי&#x27; ביו&quot;ט]"	סימן תקיט סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בכלי העשוי ע&quot;י שרוי&quot;ף?	"יש בזה מח&#x27; אחרונים לעיל (סי&#x27; שי&quot;ג), המג&quot;א ס&quot;ל דהוי כתקיעה ואסור אבל הט&quot;ז ס&quot;ל דהוי רק מדרבנן וממילא ביו&quot;ט מותר מפני שמחת יו&quot;ט, וכתב השעה&quot;צ (שם) שנכון להחמיר כהמג&quot;א (שעה&quot;צ ס&quot;ק י&quot;ב)"	סימן תקיט סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בגוי שהביא אגרת חתום ביו&quot;ט?	"כתב המג&quot;א (ס&quot;ק ד&#x27;) בשם המהרי&quot;ל דמותר לישראל לפותחו [אבל לא על צורות ואותיות משום מוחק] דאין סתירה בכלים, והשיג עליו הגר&quot;א (ס&quot;ק ה&#x27;) דהרי לא התירו בנין וסתירה בכלים אלא משום שמחת יו&quot;ט (מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;א)"	סימן תקיט סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לפתוח חותמות 1) של כלים 2) של קרקע?	"1) כתב הטור דמותר לחתוך החבל אבל יש מח&#x27; ראשונים אם מותר לשבור הפותחת [ר&quot;א ממיץ מקיל, ה&quot;ר שמעון מחמיר] וע&quot;י גוי יש להתיר 2) אינו מותר אלא להתיר קשר שאינו של קיימא (טור), ולמעשה בכל הלכות אלו כתב המחבר לעיין בסי&#x27; שי&quot;ד סע&#x27; ז&#x27;"	סימן תקיט סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר להסיר הצירים ביו&quot;ט?	"הב&quot;ח מקיל ביו&quot;ט ע&quot;פ המרדכי, והשיג עליו המג&quot;א (ס&quot;ק ה&#x27;) דמבואר במרדכי דאסור לסתור בנין גמור אפי&#x27; ביו&quot;ט"	סימן תקיט סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לקטום קש ותבן?	"כתב הטור דאם הוא מאכל בהמה מותר אפי&#x27; לקטום לחצוץ בו שיניו, ואם אינו מאכל בהמה אסור אפי&#x27; בלא קטימה, והמחבר מציין לעיין בסי&#x27; שכ&quot;ב סע&#x27; ד&#x27;"	סימן תקיט סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לעשות קמטים בבגדים ביו&quot;ט?	"אסור משום תיקון מנא כדאמרינן בביצה (כ&quot;ג ע&quot;א) קטורי בידי מעשה אומן הוא ואסור, והוסיף המג&quot;א (ס&quot;ק ו&#x27;) דה&quot;ה דאסור לעשות קמטים בצואר [קאלנ&quot;ר] בעצים המיוחדים לכך, והוסיף המ&quot;ב (ס&quot;ק י&quot;ג) דזה אסור אפי&#x27; בחוה&quot;מ"	סימן תקיט סעיף ה		
