#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כז. 1 מדוע נצרכו למעמדות ומה עשו במעמדות?	"כיון שקרבן התמיד הוא קרבן של כל ישראל ואין קרבנו של אדם קרב אלא אם כן עומד על גביו, לכן תקנו נביאים הראשונים כ&quot;ד מעמדות של כהנים לוים וישראלים.<p dir=""rtl"">כהנים עולים לעבודתם בירושלים. לוים (לגר' הגר&quot;א) י&quot;ב מהם עולים לירושלים לעבודתם וי&quot;ב ליריחו לספק מים ומזון לאחיהם שבירושלים. ישראלים הנמצאים בירושלים עומדים על הקרבן ואלו שאינם בירושלים מתקבצים בעריהם להתפלל על קרבן אחיהם. </p>"	תענית כז.		רביעי
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כז. 2 מעמדות של כהנים לוים וישראלים וכלי שיר האם מעכבים את הקרבן?	"כהנים לוים וישראלים - מעכבים את הקרבן.<p dir=""rtl"">כלי שיר - רשב&quot;א נקט עיקר שירה בכלי ולכן מעכב, אבל רב יהודה אמר שמואל סבר כמ&quot;ד שעיקר שירה בפה, ולכן אין זה מעכב.</p>"	תענית כז.		רביעי
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"כז. 3 מי תיקן את הכ&quot;ד משמרות?<p dir=""rtl"">וכמה היו כשעלו מהגולה?</p>"	"חד תנא וכן נקט רב חמא בר גוריא אמר רב משה תיקן ח', ד' מאיתמר וד' מאלעזר, בא שמאול העמידן על ט&quot;ז, בא דוד והעמידם על כ&quot;ד שבני אלעזר רבו וחילקם לשנים, אבל תנא אחר סובר שכבר בתחילה משה חילקם לט&quot;ז.<p dir=""rtl"">ד' משמרות עלו מהגולה ידעיה חרים פשחור ואימר, חילקו כל אחד לששה ועשו גורל ביניהם וכל הזוכה זכה בחלקו ובחבל חבריו שש, והתנו ביניהם אפ' יהויריב ראש משמרה עולה לא ידחה ידעיה ממקומו אלא יהיה יהויריב טפל לו (עושים מידעיה ה' ויהוריב משמש בשישית &lt;רש&quot;י&gt;).</p>"	תענית כז.		רביעי
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כז: 1 מה היו קוראים אנשי משמר בעריהם ומדוע?	"קוראים במעשה בראשית, כל יום קוראים ב' ימים כגון ביום הראשון בראשית ויהי רקיע וכד'.<p dir=""rtl"">הטעם שקוראים במעשה בראשית - שאלמלא מעמדות לא נתקיימו שמים וארץ דאמר אברהם לקב&quot;ה &quot;ויאמר ה' אלהים במה אדע כי אירשנה&quot; שמא יחטאו, א&quot;ל ה' &quot;קחה לי עגלה משולשת וגו' ואף שלא בזמן בית המקדש אמר לו ה' כבר תקנתי להם סדר קרבנות כל זמן שקוראים בהם לפני מעלה אני עליהם כאילו הקריבו לפני ואני מוחל להם על כל עונותיהם.</p>"	תענית כז:		רביעי
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"כז: 2 על מה היו מתפללים אנשי מעמד ואנשי משמר?<p dir=""rtl"">ומתי היו מתענים ומדוע?</p>"	"(כגר' הגר&quot;א) אנשי מעמד - מתפללים על קרבן אחיהם שיתקבל ברצון.<p dir=""rtl"">אנשי משמר - מתכנסים בבתי כנסיות ומתענים מיום ב' עד יום ה', ומפללים: בשני - על יורדי הים, בשלישי - על הולכי מדברות, ברביעי - על אסכרא שלא תיפול על התינוקות, בחמישי - על עוברות שלא יפילו ומיניקות שיניקו את בניהם.</p><p dir=""rtl"">בששי וכ&quot;ש בשבת אין מתענים, מפני כבוד השבת. בראשון לא מתענים, לר' יוחנן מפני הנוצרים, ר&quot;ש בר נחמני אמר מפני שהוא שלישי ליצירה, ור&quot;ל אמר מפני נשמה יתירה שיוצאת אז כדכתיב &quot;שבת וינפש&quot; וי אבדה נפש.</p>"	תענית כז:		רביעי
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"כז: 3 כשקוראים אנשי משמר, כיצד קוראים את פרשית בראשית ומדוע?<p dir=""rtl"">ובעלמא שקראים פרשה שלמה כיצד קוראים פרשיה של ה' פסוקים?</p>"	"פרשית בראשית יש בה ה' פסוקים, ושנינו שאין לקרא פחות מג' פסוקים לכן רב אמר דולג ושמאול אמר פוסק.<p dir=""rtl"">לרב לא אמרינין לפסוק שכל פסוקא דלא פסקיה משה אנן לא פסקינן, ושמאול אמר כיון דלא אפשר שרי כמו שהתירו למלמד תינוקות לפסוק לתינוקות. שמואל לא אמר דולג גזירה משום הנכנסים ומשון היוצאים.</p><p dir=""rtl"">בעלמא, לכתחילה נקראת ביחיד, אם הפסיק הראשון אחר ג' פסוקים השני י&quot;א קורא שנים מפרשה זו ואחד מפרשה הבאה וי&quot;א קורא ג' מפרשה שניה, וכאן לא אמרינן דולג או פוסק כיון שיכול להמשיך.</p>"	תענית כז:		רביעי
