#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	פט. ואיש אשר ינאף וגו' מות יומת. ותניא איש פרט לקטן. מדוע צריך קרא למעט קטן והרי אינו בר עונשין? 	"כתבו התוס' (ד""ה איש) דאיצטריך קרא למעוטי דקס""ד שיהא נהרג כיון שהאשה נהרגת על ידו <sup>לח</sup>.<span style=""font-size: 12pt !important; color: #504f4b;"">
<br>לח.  כתב הרשב""א  (ד""ה איש)  שהר""א אב ב""ד פירש פרט לקטן פחות מבן תשע שנים ויום אחד ולפטור את האשה, אבל בן תשע שנים ויום אחד היא מומתה על ידו. והראב""ד הקשה עליו ופירש לפטור את הקטן ואיצטריך קרא לפוטרו כיון דביאתו ביאה ונהנה אימא בהא ליענשיה קמ""ל פרט לקטן.</span>"	קידושין תוס' יט.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	צא. האם מותר למכור את בתו לאביו או לממזר ומדוע? 	"לאביו לרבי אליעזר יכול למכור דיליף מלאמה שמוכרה לקרובים אף שאין יעוד תופס בהם. לחכמים לברייתא אחת אין מוכרה לקרובים ופרש""י (יח,ב ד""ה אין) דבעינן אשר לא יעדה. לברייתא אחרת יכול למוכרה לאביו אם יש לו בן שהרי יכול לייעדה לבנו שבת אחיו מותרת לו <sup>לט</sup>. לממזר לכו""ע יכול למכור שלכו""ע יכול למכור לפסולים שתופסים בהם קידושין. רבי אליעזר יליף מאם רעה בעיני אדוניה שרעה בנישואיה וחכמים למדו מלאמה שלעיתים מוכרה באופן שתהא אמה בלבד ולא יתקיים בה דין יעוד.<span style=""font-size: 12pt !important; color: #504f4b;"">
<br>לט.  כן פירש המהרש""א  (ד""ה מידו)  שנחלקו שתי הברייתות בדעת חכמים אם יכול למוכרה לאביו כיון שיש לו צד יעוד או לא. אבל הפורת יוסף (ד""ה מודו)  דייק מלשון רש""י שלא נחלקו אלא הברייתא הראשונה מיירי שאין לו בן והשניה מיירי שיש לו בן.</span>"	קידושין יט: - כ.		
