#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	המשכיר בית לחבירו בי&quot;ג לצורך י&quot;ד, על מי מוטל החיוב בדיקה 1) אם עשה קנין 2) אם לא עשה קנין?	"♦ עיין תרשים בסוף הספר ♦<br><img src=""paste-16327b99770dbee9e1d2779412d0e2999c5a0cd3.jpg"">"	סימן תלז סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מי צריך לעשות הביטול?	"בכל אופן שניהם צריכים לבטל החמץ (מג&quot;א ס&quot;ק ג&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק ו&#x27;), וביאר הפמ&quot;ג (א&quot;א ס&quot;ק ג&#x27;) דשניהם יכולים לקנות מהפקר"	סימן תלז סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם מסר לו המפתח באמצע ליל י&quot;ד?	"הכל תלוי ביד מי היה המפתח בתחילת ליל י&quot;ד (מ&quot;ב ס&quot;ק ג&#x27;)"	סימן תלז סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין כשמוכר בית לחבירו?	"אם הלוקח קנה הבית קודם ליל י&quot;ד עליו מוטל החיוב בדיקה אפי&#x27; אם המפתח אינו בידו (מ&quot;ב ס&quot;ק ג&#x27;), אמנם חידש הערוה&quot;ש (סע&#x27; ב&#x27;) דזהו דוקא אם הגיע לו המפתח באמצע הלילה אבל אם כל הלילה המפתח היה אצל המוכר פשוט דעל המוכר לבדוק דרק הוא יש לו האפשרות ליכנס {ויש לחלק דהוי כהפקיד מפתח ביד אחר ועל הלוקח לבדוק בכל אופן}"	סימן תלז סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם מסר המפתח לשוכר וחזר והפקיד המפתח אצל המשכיר?	"הח&quot;י ס&quot;ל דעכשיו מוטל החיוב בדיקה על המשכיר, אכן הפר&quot;ח ס&quot;ל דהוי כאילו הפקידו ביד אחר והחיוב בדיקה עדיין הוא על השוכר (מ&quot;ב ס&quot;ק ה&#x27;)"	סימן תלז סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם החיוב 1) על המשכיר 2) על השוכר, אבל הוא אינו בעיר?	"1) כתב הביה&quot;ל (ד&quot;ה על) דאז מוטל על השוכר {ונראה לפרש דלמעשה השוכר דר בבית שאינו בדוק וממילא מוטל עליו לבדוק} 2) המקור חיים חידש דמוטל על המשכיר לבדוק, ותמה עליו רשז&quot;א (הליכות שלמה פסח פ&quot;ה סע&#x27; ט&quot;ז) א&quot;כ אפי&#x27; אם השכיר לו מתחילת השנה יהא מחויב לבדוק ולא שמענו שאם השכיר למי שאינו שומר תורה ומצות שהמשכיר מחויב לבדוק ביתו"	סימן תלז סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בבחורים בפנימיה?	"החזו&quot;א ורשז&quot;א וריש&quot;א ס&quot;ל דיכולים לבדוק בברכה ליל י&quot;ד, אכן פקפקו התשובות והנהגות (ח&quot;א סי&#x27; רפ&quot;ז) וחובת הדר דאין להם קנין הגוף שם שהנהלת הישיבה יכול להעבירם מחדר לחדר ועל כן אינם יכולים לברך (פסק&quot;ת אות ד&#x27;), ולמעשה פסק הקובץ הלכות (פ&quot;ז סע&#x27; ח&#x27;) שהם יכולים לברך {דיתכן דא&quot;צ קנין ממוני, וכן נראה דאורח בחנם שדר בבית לכמה חדשים יכול לברך על חדרו} "	סימן תלז סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם השכיר ביתו לגוי?	"החיי&quot;א (כלל קי&quot;ט סע&#x27; י&quot;ח) מחמיר דצריך לבדוק אפי&#x27; אם השכירו ביום י&quot;ג דשכירות לא קניא והחמץ עדיין של ישראל [ופשוט דיכול למכור החמץ לגוי (פסק&quot;ת הע&#x27; 16)], אכן התהל&quot;ד (סי&#x27; כ&quot;ו ס&quot;ק ה&#x27;) מקיל דעכשיו החמץ ביד הגוי, והחת&quot;ס (או&quot;ח סי&#x27; קל&quot;א) מקיל אם יש למשכיר בית אחר לקיים בו מצות בדיקה (פסק&quot;ת אות ב&#x27;)"	סימן תלז סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	השוכר בית מחבירו ביום י&quot;ד, האם חזקתו בדוק [המשכיר אינו בעיר]?	"רב נחמן בר יצחק הביא ראיה דאמרינן דחזקתו בדוק וא&quot;צ לחזור ולבדוק והגמ&#x27; מדחה ראייתו, ולפיכך כתבו ההגהות מיימוניות והיראים בשם הגאונים דהוי איבעיא דלא איפשיטא ואזלינן לחומרא אע&quot;פ שהוא דין דרבנן וצריך לחזור ולבדוק, אכן הר&quot;ן והרמב&quot;ם והרא&quot;ש פסקו כרב נחמן בר יצחק דס&quot;ל דחזקתו בדוק וא&quot;צ לחזור ולבדוק אלא סגי בביטול לחוד [דמסתמא המשכיר הפקיר חמצו כשיצא וזכה בו השוכר (מ&quot;ב ס&quot;ק י&#x27;)] [ולפי הפמ&quot;ג א&quot;צ לבטלו אבל קיי&quot;ל כרוב ראשונים דצריך לבטל כדי שיהא רק ספק דרבנן ועל כן אזלינן לקולא (ביה&quot;ל ד&quot;ה ומבטלו)]"	סימן תלז סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם השכירו באמצע ליל י&quot;ד?	"הערוה&quot;ש (סע&#x27; ג&#x27;) מדייק מרש&quot;י ואור זרוע דאין חזקתו בדוק דשמא אינו מן הזריזין וסבור לבדוק בלילה מאוחר ואחר שהשכירו סמך על השוכר לבדוק, אכן המ&quot;ב (ס&quot;ק ז&#x27;) סותם להקל כהח&quot;י (ס&quot;ק ח&#x27;) בשם האחרונים דיש חזקת בדוק אפי&#x27; אם השכירו באמצע הלילה"	סימן תלז סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם המשכיר בעיר?	"צריך לשאול ממנו אם הוא בדוק, וה&quot;ה דיכול לשאול אשתו ובניו דהם נאמנים אפי&#x27; כנגד חזקה (מ&quot;ב ס&quot;ק ח&#x27;), והביה&quot;ל (ד&quot;ה שואלו) מסתפק אם צריך לשאול אף על הביטול ומצדד דלכתחילה צריך לשאול אם ביטלו אבל בדיעבד אם לא שאלו יכול לסמוך דמסתמא ביטלו"	סימן תלז סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	למה צריך לשאול ממנו, מאי שנא מבהמה שנשחטה דא&quot;צ לבדוק לכל י&quot;ח טריפות?	"1) תי&#x27; הב&quot;י דשאני בהמה דהיא בחזקת כשירה כשנולדה משא&quot;כ בית כל השנה היא בחזקת אינה בדוק, והוסיף המג&quot;א (ס&quot;ק ד&#x27;) דכן מצינו ביו&quot;ד (סי&#x27; א&#x27;) דאע&quot;פ דרוב בקיאין אצל שחיטה מומחין הם מ&quot;מ אם השוחט לפניו צריך לשאול ממנו דבהמה בחייה בחזקת איסור אבר מן החי עומדת (וכ&quot;כ מ&quot;ב ס&quot;ק ט&#x27;) {ויש להוסיף דמצינו ברמ&quot;א (יו&quot;ד סי&#x27; פ&quot;ג סע&#x27; ה&#x27;) דא&quot;צ לבדוק אם יש דגים טמאים אצל הדגים טהורים, וביאר הש&quot;ך (שם ס&quot;ק י&quot;א) דאינו מותר משום חזקה אלא מהיכא תיתי יהא כאן איסור, וי&quot;ל דה&quot;נ מהיכא תיתי שבהמה זו טריפה, וכן ציין החת&quot;ס שם למג&quot;א שלנו}&lt;br&gt; 2) הב&quot;ח תי&#x27; דשאני בהמה דממילא היא בחזקת כשרות משא&quot;כ הבית צריך מעשה בידי אדם להכשירה, וכן ברוב מצויין אצל שחוטה מומחין הן צריך לשאול ממנו דתלוי במעשה שחיטה&lt;br&gt;3) החדושי הגהות (ס&quot;ק א&#x27;) תי&#x27; דבהמה יש לה רוב וחזקה משא&quot;כ הבית אינה אלא רוב [דהחזקה בא מחמת הרוב]&lt;br&gt;{4) לכאורה מצי לתרץ דשאני בית דאפשר לברר בקל, ומדלא כתבו האחרונים חילוק זה צ&quot;ל דקשה לשאול אותו ממנו}"	סימן תלז סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם שכר בית מחבירו 1) ביום י&quot;ג ואמר שהוא בדוק 2) ביום י&quot;ד מסתמא, ונמצא שאינו בדוק?	"1) הר&quot;ן ס&quot;ל דאע&quot;פ שהמשכיר עשה שלא כדין דהיה מוטל עליו לבדוק מ&quot;מ עכשיו מוטל על השוכר לבדוק ואינו יכול לטעון כלום דאמרינן ניחא ליה לאיניש למעבד מצוה בממוניה ובגופיה [ומה שהוא צווח עכשיו היינו משום דמצא בית אחר לשכור (רש&quot;י, מג&quot;א ס&quot;ק ה&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ב)], אכן הר&quot;ן הביא מאחרים (וכן הוא שיטת הרמב&quot;ן) דס&quot;ל דרק אינו יכול לטעון מקח טעות אבל עדיין יכול לתבוע תשלומין לדמי הבדיקה [במקום שבודקין בשכר, והוא הוציא מעות על זה (מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ד)] [ויש עוד שיטת תוס&#x27; דס&quot;ל דהגמ&#x27; מיירי כששכר ביום י&quot;ג אבל אם שכר בי&quot;ד לעולם מוטל על המשכיר, ולא קיי&quot;ל כוותיהו]. להלכה, המחבר פסק כהר&quot;ן והרמ&quot;א הביא שיטת אחרים, ולמעשה המשכיר מוחזק ויכול לטעון קים לי כדעת המחבר ופטור (מ&quot;ב ס&quot;ק ט&quot;ו), ואמנם יש שיטת הפר&quot;ח דס&quot;ל דאם התנה בפירוש שיהא בדוק ונמצא שאינו בדוק הוי מקח טעות לגמרי, וצ&quot;ע לדינא (ביה&quot;ל ד&quot;ה וי&quot;א) [ועוד כתב ההליכות שלמה דאם נודע לו שאינו בדוק לאחר זמן איסור חמץ ג&quot;כ יכול לטעון מקח טעות (פסק&quot;ת אות ו&#x27;)] 2) כאן אפי&#x27; האחרים מודים להר&quot;ן דאינו יכול לתבוע תשלומין לדמי הבדיקה [ודלא כהגר&quot;א דס&quot;ל דלפי אחרים ורמב&quot;ן יכול לתבוע אפי&#x27; כששכר בסתמא ביום י&quot;ד דהרי מפורש בריטב&quot;א דאינו כן (שעה&quot;צ ס&quot;ק י&quot;ז)]"	סימן תלז סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מתי לא אמרינן דניחא ליה לאיניש למעבד מצוה בממוניה 1) לכו&quot;ע 2) לפי הרמב&quot;ן?	"1) בהפסד הבא אחר קיים מצוה וכמ&quot;ש בבכורות (י&quot;ח ע&quot;ב) (מג&quot;א ס&quot;ק ה&#x27;) א&quot;נ בהפסד מרובה (מג&quot;א לעיל סי&#x27; י&quot;ד ס&quot;ק י&#x27;, חת&quot;ס) 2) כל זמן שיש לו חסרון כיס [והא דמצינו (ביו&quot;ד סי&#x27; רצ&quot;א) דניחא ליה לאיניש ליקח מזוזות אינו הפסד ממון דיש לו המזוזות (מג&quot;א ס&quot;ק ו&#x27;)]"	סימן תלז סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"לפי הרמב&quot;ן, למה צריך הכלל דניחא ליה לאיניש למעבד מצוה בממוניה, נימא דאינו מקח טעות מפני שאינו מום בגוף החפץ וכמ&quot;ש בחו&quot;מ (סי&#x27; רל&quot;ב סע&#x27; ה&#x27;)?"	"תי&#x27; המג&quot;א (ס&quot;ק ז&#x27;) דהתם לא התנה אבל הכא אמרינן דהתנה ואלמלא הסברא דניחא ליה לאיניש וכו&#x27; יהיה מקח טעות"	סימן תלז סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם שכר חדר לקיים מצות בדיקה ואח&quot;כ נודע לו שהיה בדוק כבר?	אם ברור שתכלית השכירות היתה לקיים בו מצות בדיקה יכול לטעון מקח טעות (כה&quot;ח ס&quot;ק כ&quot;ט)	סימן תלז סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מי נאמן לו שבדקו את הבית?	"♦ עיין תרשים בסוף הספר על סי' תל""ב ♦<br><img src=""paste-a10bf6afc4ab7775cf9c32f34c014fd93eae7a5d.jpg"">"	סימן תלז סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם קטן נאמן לומר שבדק בית אחר?	"תוס&#x27; בעירובין (ל&quot;א ע&quot;ב) כתבו דאינו נאמן אלא בבית שלו, אבל תוס&#x27; בפסחים (ד&#x27; ע&quot;ב) משמע דנאמן בכל בית כל זמן שבידו הוא לבדוק, וכתב הח&quot;י דמסתימת הפוסקים משמע כתוס&#x27; בפסחים דקטן נאמן בכל בית (שעה&quot;צ ס&quot;ק י&quot;ט) [והרמ&quot;א (יו&quot;ד סי&#x27; קכ&quot;ז סע&#x27; ג&#x27;) כתב דקטן נאמן על בדיקת חמץ מפני שאינו אתחזק איסורא, ותמה עליו המג&quot;א (ס&quot;ק ח&#x27;) הרי חמץ הוא אתחזק איסורא, אלא קטן נאמן מפני שהוא בידו, ותי&#x27; הח&quot;י (ס&quot;ק י&quot;א) דהרמ&quot;א ס&quot;ל דקטן נאמן דוקא כשאינו ידוע שיש שם חמץ ודאי]"	סימן תלז סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם שכר הבית אחר שעה ששית בערב פסח?	תו לא מצי לבטל וא&quot;כ הבדיקה הוא דאורייתא ואינו יכול לסמוך על אלו (מ&quot;ב ס&quot;ק ט&quot;ז)	סימן תלז סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם יכול לבדוק ע&quot;י אלו לכתחילה?	"לכתחילה אין ראוי לבדוק אלא באנשים גדולים (מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ח), וכ&quot;כ המ&quot;ב לעיל (סי&#x27; תל&quot;ב ס&quot;ק ח&#x27;) דחיישינן שמא יתעצלו ולא יבדקו יפה, אמנם כתב הערוה&quot;ש (סע&#x27; ז&#x27;) דנשים דידן בודקות יותר טוב מאנשים"	סימן תלז סעיף ד		
