#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	שסד. אמר רב אסי אפילו לא שכרו אלא לבצור אשכול אחד אוכלו ואמר רב אסי אפילו לא בצר אלא אשכול אחד אוכלו. מדוע הוצרך לומר את שני הדינים? 	"דאי אשמעינן הך קמיתא משום דליכא למיתב לכליו של בעה""ב, אבל היכא דאיכא למיתב לכליו של בעה""ב אימא ליתב ברישא והדר ליכול.ואי אשמעינן בהא דאפשר לקיומי לבסוף, אבל היכא דלא אפשר לקיומי לבסוף אימא לא, צריכא."	"ב""מ צב."		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"שסה. למדנו במשנה אוכל פועל קישות אפילו בדינר וכו' ר' אלעזר חסמא אומר לא יאכל פועל יתר על שכרו וחכמים מתירין. מאי איכא בין ת""ק לחכמים? (3) "	"1) לת""ק אין מלמדים את הפועל שלא יהא רעבתן ויהא סותם את הפתח בפניו ולחכמים מלמדים.2) לת""ק כרב אסי שאם שכרו ללקוט קישות אחד מותר לו לאכלו ולחכמים אסור. והכי קאמר פועל אוכל קישות אפי' כשהוא לבד, וחכמים חולקים דרק יתר משכרו שרי.3) לפי רש""י ותוס' לת""ק דוקא פועל אוכל ולחכמים אית להו דאיסי שלא רק פועל אוכל ופירש רב כהנא בעושין בסעודתם <sup>רמא</sup>.<span style=""font-size: 12pt !important; color: #504f4b;"">
<br>רמא.  והרא""ש  (סי' יב)  חלק וכתב דת""ק אית ליה הך דאיסי דכי היכי דשרי לאכול יותר על שכרו הכי נמי מיקל ומתיר לאכול לעושין בסעודתן, ופועל משמע כל מי שרוצה לפעול אפי' בסעודתו. וחכמים מתירים שיאכל פועל יותר על שכרו אבל אם אינו נוטל שכר לא יאכל דלית לן דאיסי, עכ""ד. ובהגהות הגר""א ציין לדבריו ושכן דעת הרי""ף והרמב""ם.</span>"	"ב""מ צב."		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	שסו. באר השיטות ממתי חייב היין בתרומות ומעשרות? 	"לת""ק משירד היין לבור. לר""ע משיקפה, משיקפאו החרצנים על פי הבור כשמתחיל להיות תוסס ונוטלים הזגים ומשליכם. לרב זביד דתני בדבי רבי הושעיא לת""ק משירד לבור ויקפה. לר""ע משישלה בחביות, משנתן בחביות והוא תוסס ורתיחתו עולה ומקצת שמרים קופאים למעלה, וקודם שיגופו אותן חביות שולין אותן רתיחות ומשליכן."	"ב""מ צב:"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	שסז. האם פועל יכול לומר תנו אכילתי לאשתי ובני ומדוע? 	"למסקנא לרבי הושעיא פועל משלו הוא אוכל שתוספת שכר הוא שהוסיפה לו תורה ויכול לומר תנו. ולתנא דמתניתין פועל משל שמים הוא אוכל ואינו יכול לומר תנו, לרש""י דכל זמן שלא הגיע לידו לא זכה לו שיוכל ליתנה לאשתו ובניו, ולתוס' (ד""ה אי) לא זיכה לו הכתוב אלא מה שהוא לועס ואוכל ואין לו כח ליתן כלום."	"ב""מ צב.- צג. ותוס'"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"שסח. מה היו שלש ההו""א לפרש מח' משנתנו שאינו קוצץ ע""י עבדו ושפחתו הקטנים ור' הושעיא תנא שקוצץ? "	"1) דכ""ע משלו הוא אוכל. ואף שכרם אינו שלו ולכן מזונות.2) אידי ואידי כשאין מעלה שאין האדון יכול לומר לעבדהמשנה כשאינו מעלה להם מזונות אינו קוצץ וברייתא במעלה להםלהם מזונות. תנא דמתניתין סובר עשה עימי ואיני זנך ולכן אינו זוכהבשכר עבודתם, ותנא דברייתא סובר שיכול ולכן זוכה בשכר עבודתם.3) דכ""ע משל שמים הוא אוכל ולכן אמרה המשנה שאינו קוצץ. ותנא דברייתא שאמר קוצץ כוונתו שיתן להם הרבה מזונות מעיקרא כדי שלא יוכלו לאכול מן הענבים."	"ב""מ צב: - צג."		
