#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כד. 1 'כשר בכהנים פסול בלוים, כשר בלוים פסול בכהנים' מהו, ומדוע שלא נלמד אחד מהשני בק&quot;ו?	"כהנים פסולים במומין והלוים בשנים.<p dir=""rtl"">אין ללמוד לוים מכהנים לפסול במומים - דכתיב &quot;זאת אשר ללוים&quot; ואין אחרת ללוים. וכן אין ללמוד כהנים מלוים לפסול בשנים - דכתיב &quot;אשר ללוים&quot; ולא לכהנים.</p>"	חולין כד.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כד. 2 כמה שנים תלמיד שלא ראה סימן ברכה בלימודו שוב אינו רואה ומנין?	"ת&quot;ק אומר ה' שנים כמו לוים שלומדים מלאכתן במשך ה' שנים, ר' יוסי אומר ג' שנים כמו שמצאנו בדניאל &quot;ולגדלם שנים שלש וללמדם ספר ולשון כשדים&quot;. <p dir=""rtl"">ת&quot;ק לא למד מדניאל דלשון כשדים קליל, ר' יוסי לא למד מלוים דשאני הלכות עבודה דתקיפין.</p>"	חולין כד.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כד. 2 מאיזה גיל לוים עובדים במשכן ועד מתי, ומה הדין בשילה ובבית עולמים?	"בזמן המשכן לוים מגיל כ&quot;ה לומדים ומשנת ל' עובדים עד גיל חמישים, אבל משבאו לשילה ובית עולמים אין שנים פוסלים בהם דכתיב &quot;לעבוד עבודת עבודדה ועבודת משא&quot; לא אמרתי אלא בשעה שעבודה בכתף.<p dir=""rtl"">בשילה ובית עולמים אין לוים נפסלים אלא בקול שנאמר &quot;ויהי כאחד למחצצרים ולמשוררים להשמיע קול אחד&quot;.</p>"	חולין כד.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כד. כהן מאיזה גיל כשר לעבודה (מן הדין ולכתחילה) ועד איזה גיל?	"קטן פסול לעבודה שנאמר &quot;איש מזרעך לדורתם&quot;, לחכמים כשר משיביא שתי שערות ולרבי מבן עשרים דכתיב &quot;ויעמידו את הלוים מבן עשרים שנה ומעלה לנצח על מלאכת בית ה'&quot; {ולוים כאן הם כהנים דבכ&quot;ד מקומות נקראו כהנים לוים} ואידך לנצח שאני. א&quot;ד דאף רבי לא אמר אלא לכתחילה שאין אחיו הכהנים מניחים אותו ואפ' פסול דרבנן ליכא, וא&quot;ד לחכמים אין אחיו הכהנים מניחין אותו ולרבי הוא פסול מדרבנן.<p dir=""rtl"">כהן כשר עד שיזקין והיינו אמר רבי אלעא אמר ר' חנינא עד שירתת [וגבי בעל קרי שטבל ולא הטיל מים שבזקן צריך לשוב ולטבול אמרו שיעורו כל שעומד על רגלו אחת וחולץ ונועל מנעלו].</p>"	חולין כד.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כד: 'טהור בכלי חרס טמא בכל הכלים, טהור בכל הכלים טמא בכלי חרס' מהו, ומנין ומדוע שלא נלמד אחד מהשני בק&quot;ו?	"אויר כלי חרס טמא וגבו טהור, אויר כל הכלים טהור וגבם טמא.<p dir=""rtl"">כלי חרס: נטמא מאוירו - מה תוכו מטמא אף שלא נגע דכתיב &quot;כל אשר בתוכו יטמא&quot; אפי' מלא חרדל, אף תוכו ניטמא, &quot;תוכו&quot; תוכו&quot; לג&quot;ש. אינו נטמא מגבו שנאמר &quot;וכל כלי פתוח אשר אין צמיד פתיל עליו&quot; וכלי חרס טומאתו מקדמת לפתחו ואמר רחמנא שאם יש צמיד פתיל אינו נטמא שאינו נטמא מגבו.</p><p dir=""rtl"">כל הכלים: אינם נטמאים מאוירן - דכתיב בכלי חרס פעמיים תוך תוכו חד לגופו, חד לג&quot;ש {כנ&quot;ל}, תוכו שלו ולא של שאר הכלים ותוכו ולא תוך תוכו. אין לומר שלא יטמאו מגבם בק&quot;ו מכלי חרס, דכתיב &quot;וכל כלי פתוח... טמא הוא&quot; הוא טהור בצמיד פתיל אבל שאר הכלים נטמאים מגבם ואינם ניצלים בצמיד פתיל.</p>"	חולין כד:		
