#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ג. 1 חרש באזנו אחת, חיגר ברגלו אחת, סומא בעינו אחת (ב.) האם חייבים בראיה, ומנין?	"חרש - ר' תנחום פטר דכתיב &quot;באזניהם&quot; {אין לומר באזניהם של כל ישראל שכבר כתיב &quot;למען ישמעו&quot; (יתכן שלמאי דילפינן בתחילת הסוגיא לפטור חרש מלמען ישמעו חרש באוזנו אחת חייב ע&quot;ש)}.<p dir=""rtl"">חיגר - ר' תנחום פטר דכתיב &quot;רגלים&quot; {ובעלי קבים נפטרו מדכתיב &quot;פעמים&quot;}.</p><p dir=""rtl"">סומא&nbsp;&nbsp;- (לעיל ב.) יוחנן בן דהבאי בשם ר' יהודה פטר דכתיב &quot;יראה&quot; 'יראה' מה לראות בשתי עיניו אף להראות ולחד מ&quot;ד תנא דמתניתין חולק (ע' גרס' רש&quot;י ותוס').</p>"	חגיגה ג.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ג. 2 אלו ג' דברים אמרו ר' יוחנן בן ברוקה ור' אלעזר חיסמא לר' יהושע ששמעו מהדרשה של ראב&quot;ע (הקהל, האמרת, דברי חכמים)?	"במצות הקהל מובן שאנשים באים ללמוד ונשים באות לשמוע, אבל קטנים למה באים, אלא כדי ליתן שכר למביאיהם.<p dir=""rtl"">את ה' האמרת היום וה' האמירך היום אמר להם אמר הקב&quot;ה אתם עשיתוני חטיבה אחת בעולם שנאמר שמע ישראל וגו' אף אני אעשה אתכם חטיבה אחת כדכתיב &quot;ומי כעמך ישאל&quot;.</p><p dir=""rtl"">עוד פתח ודרש (לרש&quot;י ראב&quot;ע, ולר&quot;ח ר&quot;י) דִּבְרֵי חֲכָמִים כַּדָּרְבֹנוֹת כדרבן לכוון את האדם מדרכי מיתה לדרכי חיים וּכְמַשְׂמְרוֹת שאינן מטלטל נְטוּעִים שעושים פירות בַּעֲלֵי אֲסֻפּוֹת ת&quot;ח שיושבים אסופות אסופות ועוסקים בתורה נִתְּנוּ מֵרֹעֶה אֶחָד לכן אף אם יש מחלוקות וכד' תן דעתך עליהם.</p>"	חגיגה ג.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ג: 1 מדוע ר' יוחנן בן ברוקא ור&quot;א חסמא לא ענו לר' יהושע מיד כששאלם מה חידוש היה היום בבית המדרש?	"משום מעשה ששאל ר&quot;א את ר' יוסי בן דורמסקית וענה לו מיד נמנו וגמרו עמון ומואב מעשרים מעשר עני בשביעית וא&quot;ל פשוט ידיך וקבל עיניך [אחר שנתישבה דעתו התפלל עליו וחזרו למקומם].<p dir=""rtl"">הטעם שמעשרים מעשר עני בשביעית שקדושה ראשונה לא קדשה לעת&quot;ל, ולא קדשו את עמון ומואב כדי שיסמכו עליהם עניים בשביעת.</p>"	חגיגה ג:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ג: 2 איזהו שוטה?	"תנו רבנן איזהו שוטה היוצא יחידי בלילה והלן בבית הקברות והמקרע את כסותו.<p dir=""rtl"">כשאינו עושה דרך שטות - ודאי שאינו שוטה, כשעושה דרך שטות - לר' יוחנן אם עושה אחד מהם הוא שוטה ורב הונא אמר דוקא שעושה את שלושתם, שבאחד מהם ניתן לומר בלן בבית קברות שעושה כן כדי שתשרה עליו רוח טומאה, יוצא יחידי בלילה אימור גנדריפס אחדיה, והמקרע את כסותו אימור בעל מחשבות הוא, אבל אם עושה את שלושתם הוי כנוגח שור גמל וחמור שנעשה מועד לכל המינים. רב פפא אמר שאם היה שומע רב הונא את מה ששנינו בבריתא אי זהו שוטה זה המאבד כל מה שנותנים לו היה חוזר בו, ויש להסתפק האם היה חוזר מהכל או שרק מקרע כסותו די בסימן אחד.</p>"	חגיגה ג:		
