#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	בזמן התכלת, כמה חוטין היו תכלת?	"לפי תוס&#x27; (מנחות ל&quot;ח ע&quot;א) ב&#x27; חוטין שלימין, לפי הראב&quot;ד חוט אחד שלם, ולפי הרמב&quot;ם חצי חוט (ב&quot;י)"	סימן יא סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם צריך להכניס כל החוטין בבת אחת?	"הכה&quot;ח (ס&quot;ק מ&#x27;) הביא חומרא להכנסים בבת אחת משום תעשה ולא מן העשוי"	סימן יא סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם בעי 1) טוייה 2) נפיצה, לשמה?	"1) קיי&quot;ל כשמואל דבעינן טוייה לשמה 2) מדינא לא, אבל המרדכי הביא מהר&quot;ם שיש להחמיר (ב&quot;י, רמ&quot;א, מ&quot;ב ס&quot;ק ג&#x27;), אבל פשוט דאינו לעיכובא (ערוה&quot;ש סעי&#x27; ד&#x27;)"	סימן יא סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם צריך אמירה לשמה או די במחשבה?	"מחשבה הוי ספק באחרונים ולהכי צריך אמירה בדוקא (מ&quot;ב ס&quot;ק ד&#x27;)"	סימן יא סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם צריך אמירה בכל פעם ופעם?	"מהני ביום ראשון, ואח&quot;כ אמרינן כל העושה על דעת ראשונה הוא עושה וכמ&quot;ש בשבת (צ&quot;א ע&quot;א) דאמרינן כל העושה וכו&#x27; אפי&#x27; אם שכח למה הצניעו [ומסמתא לא היה ביום אחד] (פמ&quot;ג מש&quot;ז ס&quot;ק א&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק ה&#x27;, שעה&quot;צ ס&quot;ק ג&#x27;), וכ&quot;ש דמהני אם אומר שכל טוייה שיטוה יהיה לשם ציצית בודאי מהני כדמבואר מתוס&#x27; זבחים ב&#x27; ע&quot;ב (ביה&quot;ל ד&quot;ה שיאמר בתחילה)"	סימן יא סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מהני אמירה אחר שהתחיל לטוות?	"הוי ספק אי אמרינן הוכיח סופו על תחילתו, אכן אם חשב בתחילה אז יש לצדד להקל בצירוף הצד דסגי במחשבה לחוד והוי כעין ס&quot;ס (מ&quot;ב ס&quot;ק ו&#x27;) [ומסתימת דבריו משמע דיכול לברך עליו, וע&quot;ע במ&quot;ב דרשו]"	סימן יא סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין 1) באשה 2) מומר לתיאבון 3) מומר להכעיס?	"1) כשרה לטוות וצריך להגיד לה שיהיה לשמה והיא צריכה שתהא במחשבה לשמה (שו&quot;ע, ביה&quot;ל ד&quot;ה שיאמר לאשה), וגם היא נאמנת לומר דטוה לשמה (מ&quot;ב ס&quot;ק ז&#x27;) {אכן, מריש סי&#x27; י&quot;ד מבואר דלפי טעמא דר&quot;ת דכל שאינו בר לבישה אינו בר עשייה נמצא דאשה נמי פסולה לטוייה, כ&quot;כ הפמ&quot;ג (מש&quot;ז סי&#x27; י&quot;ד ס&quot;ק א&#x27;) ונתיב חיים, ודלא כהט&quot;ז (סי&#x27; י&quot;ד ס&quot;ק א&#x27;) דס&quot;ל דאפי&#x27; לר&quot;ת אשה כשרה, ועי&#x27; בהגמ&quot;י בהל&#x27; ציצית} 2) דינו כאשה {ופשוט דכשר אפי&#x27; לר&quot;ת} 3) פסול לגמרי כאפיקורס (מ&quot;ב ס&quot;ק ז&#x27;)"	סימן יא סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם מצא חוטין בשוק?	"יש מח&#x27; אם הם כשרים לציצית (מג&quot;א ס&quot;ק א&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק א&#x27;)"	סימן יא סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בטוייה ע&quot;י מכונה 1) לגבי כח גברא 2) לגבי לשמה?	"1) מבואר מרש&quot;י (סנהדרין ע&quot;ז, וחולין ט&quot;ז) דכח גברא הוא מיד והיינו סיבוב ראשון של המטחנת מים [עי&#x27; רש&quot;ש דהקשה סתירה ברש&quot;י] ואין נפק&quot;מ בקירוב וריחוק המקום אלא הכל תלוי אם הוא מיד, אבל היד רמ&quot;ה (סנהדרין שם) חולק על רש&quot;י דהיורה חץ מקרי כח גברא אע&quot;פ שאינו מיד אלא אפי&#x27; דבר רחוק מאד יכול להיות כח גברא אם לא פסק כחו, ועי&#x27; מש&quot;כ לקמן (סי&#x27; רנ&quot;ב) לגבי נתינת חיטין ברחיים דאם מתחיל מיד מקרי כח גברא וחייב בשבת [והיינו משום דפסק כחו לפיכך צריך להתחיל מיד כדי שיהיה מחויב], ועי&#x27; שו&quot;ת אחיעזר (ח&quot;ג סי&#x27; ס&#x27;) וחזו&quot;א (ב&quot;ק סי&#x27; ב&#x27; ס&quot;ק ט&quot;ז), ולפי&quot;ז במכונה אינו כח גברא ומ&quot;מ אין זה חשש דליכא דין כח גברא בציצית אלא בשחיטה ונטילת ידים וחילול שבת 2) כפשוטו ליכא לשמה אבל יש מקילין בלשמה בתחילת הפעולה אע&quot;פ שנפסק הכח גברא אבל למעשה כדאי להחמיר (עי&#x27; באריכות ברב גרשון מלצר עמ&#x27; 157-163)"	סימן יא סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין 1) בעכו&quot;ם 2) בחש&quot;ו?	"1) לפי הרמב&quot;ם פסול בכל אופן דאדעתיה דנפשיה קעביד, ולפי הרא&quot;ש מהני בישראל עומד על גביו [והשעה&quot;צ (ס&quot;ק ו&#x27;) מסתפק אם מהני אם הגוי אומר בפירוש שהוא עושה לשמה דאולי אין פיו ולבו שוין], ודוקא אם אינה נמשכת לזמן ארוך, והוסיף הרמ&quot;א דלפי הרא&quot;ש נוהגין דהישראל מסייע מעט מלבד מה שהוא עומד על גביו. ומ&quot;מ כתב המ&quot;ב דאין לסמוך על הרא&quot;ש אלא בשעת הדחק (מ&quot;ב ס&quot;ק ט&#x27; - י&quot;ב), וגם הערוה&quot;ש (סעי&#x27; ו&#x27;) לא ניחא ליה לסמוך על הסיוע כל דהו 2) יש בזה מח&#x27; אם מהני עומד על גביו, וכתב הביה&quot;ל (ד&quot;ה טוואן) דאינו לכתחילה אבל בדיעבד כשר"	סימן יא סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בנער בן י&quot;ג?	"כתב הביה&quot;ל (ד&quot;ה טוואן) דלא סמכינן אחזקה דרבא בעניני דאורייתא, אבל בדיעבד מקיל כהנוב&quot;י כשאינו בפנינו לבדקו (כך מבואר מביה&quot;ל בסי&#x27; ל&quot;ט), ואם גדול עומד על גביו מותר אפי&#x27; לכתחילה [ומבואר ממשכנות יעקב (הובא בביה&quot;ל) דזה מהני אפי&#x27; לזמן מרובה ודוקא אם מזהירו בכל שעה שלא יסיח דעתו כלל, ולאפוקי עכו&quot;ם דלא מהני לזמן מרובה (ר&quot;י באק)] "	סימן יא סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לקטן לעשות ציצית לבגד שלו לכשתגדיל?	"עי&#x27; מש&quot;כ לקמן סי&#x27; י&quot;ד סעי&#x27; א&#x27; דמותר מעיקר הדין אבל לפי ר&quot;ת אסור"	סימן יא סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם בעי שזירה 1) בכלל 2) לשמה?	"1) שיטת הרמב&quot;ם הוא דלא בעי שזירה כלל [ועי&#x27; בב&quot;י שדחה הספרי דמשמע דבעי שזירה], אכן פסק הב&quot;י דבעי שזירה [והמקור הוי דיליף ממשכן (ראב&quot;ד) א&quot;נ דפתיל משמע בשזירה (ט&quot;ז ס&quot;ק ב&#x27;) (מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ד)] 2) למאן דבעי שזירה בעי נמי לשמה, וכתב הגר&quot;א (ס&quot;ק י&#x27;) דנלמד מגמ&#x27; סוכה (ט&#x27; ע&quot;א) עשיה לשמה מטויה ואילך הוא בכלל העשיה (מ&quot;ב ס&quot;ק ט&quot;ו) {אכן מביה&quot;ל (ד&quot;ה לשמן) משמע דיש סברא לסמוך על שיטת הרמב&quot;ם לגבי לשמה, וצ&quot;ע מנליה לחלק, ועי&#x27; בערוה&quot;ש (סעי&#x27; ג&#x27;) דדייק מטור דלא בעי לשמה לשזירה}. אמנם, כתב המ&quot;ב (ס&quot;ק ט&quot;ו, וכן בביה&quot;ל ד&quot;ה לשמן) דאם הטוייה היתה לשמה יש להקל בדיעבד על כל העושה ע&quot;ד ראשונה הוא עושה [ודוקא באיש אחד ולא בשני אנשים (ביה&quot;ל סד&quot;ה לשמן)] "	סימן יא סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כמה חוטין בעי לשזירה?	"מדינא סגי בשנים, אכן כתב הארה&quot;ח דמצוה מן המובחר שיהיה כפול שמנה {וכן נוהגין} [וביאר הערוה&quot;ש (סעי&#x27; א&#x27;) ע&quot;פ הגמ&#x27; יומא (ע&quot;ב ע&quot;ב) דמשזר כפול שמנה], והביה&quot;ל (וצריכין) מסתפק אם מקצת מהשזירה היתה שלא לשמה ומקצת לשמה אם מהני"	סימן יא סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם נתפרדו השזירה?	כתב הר&quot;ן דכשר אם נשאר כדי עניבה [וכתב הב&quot;י דאינו מוכח אם שאר הראשונים חולקים עליו]	סימן יא סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כמה חוטין יכולים להתפרדו ועדיין יהא כשר?	"אע&quot;פ שיש מח&#x27; ראשונים בענין נפסקו, הכא לענין שזירה דבלא&quot;ה יש שיטת הרמב&quot;ם יכול להקל כהעיקר שיטה דסגי בחוט שלם שישאר כדי עניבה [וצריך לדקדק בעת עשיית הציצית] (מג&quot;א ס&quot;ק ד&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק ט&quot;ז - י&quot;ז)"	סימן יא סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה הדין אם נתפרד השתי חוטין העבים אבל עדיין קיים השזירה של ד&#x27; חוטין הדקים?"	"מקרי שזור וכשר (מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ז), אבל צריך לומר בפירוש דלא ניחא ליה בתוספת חוטין משום בל תוסיף (ביה&quot;ל ד&quot;ה ונעשו) {ויש לעיין למה לא אמרינן דבזמנו עובר על בל תוסיף אפי&#x27; שלא בכוונה, עי&#x27; ביה&#x27;&#x27;ל לקמן (סי&#x27; ל&quot;ד ד&quot;ה בעלמא) בשם המג&quot;א דלדידן דקיי&quot;ל מצות צריכות כוונה אינו עובר בזמנו אלא בכוונה}"	סימן יא סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם נתפרד השזירה אצל הנקב?	כתב הביה&quot;ל (ד&quot;ה ונעשו) דכשר הוא כיון דלא נפסק, והביא שהפמ&quot;ג מסתפק מה הדין בנתפרד באמצע החוט, אכן החזו&quot;א סבר דהוי כאילו נתפרד כולו ואינו שזור	סימן יא סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם כדאי לקשור החוטין למטה?	"הרמ&quot;א כתב כן (וכ&quot;כ המחבר בסעי&#x27; י&quot;ד) וביאר הב&quot;י כדי שלא יתפרדו ועוד הביא מרבינו ירוחם דמהני דמפריד חוטי הענף זה מזה, אבל המ&quot;ב (ס&quot;ק י&quot;ח) הביא חולקים דהוי כמוסיף על הקשרים, אכן כתב הערוה&quot;ש (סעי&#x27; ח&#x27;) דאין זה מוסיף על הקשרים שהרי מוכח דכוונתו הוי רק שלא יתפרדו, ומשמע מא&quot;א מבוטשאטש (סי&#x27; י&quot;ד) דיכול לדבק הראשים בדבק כדי שלא יתפרדו, וכן נקט השבט הלוי (ח&quot;י סי&#x27; ח&#x27;)."	סימן יא סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	אם נתפרדה השזירה, האם מהני לשזרם אח&quot;כ?	"לא, דהוי תעשה ולא מן העשוי (ביה&quot;ל ד&quot;ה והוא), אכן הערוה&quot;ש (סעי&#x27; ח&#x27;) כתב דלענין זה יש לסמוך על הרמב&quot;ם דלא נפסלו כלל "	סימן יא סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו השיעור אורך החוטין?	"הרא&quot;ש והרמב&quot;ם סברי ד&#x27; אצבעות [ור&quot;ל גודלין, והוא כשיעור ז&#x27; שעורין זו בצד זו בדוחק או באורך ב&#x27; שעורין בריוח (מג&quot;א ס&quot;ק ה&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ט)], רש&quot;י סבר ו&#x27; אצבעות, ור&quot;ת סבר י&quot;ב אצבעות [כנגד הי&quot;ב שבטים (דרכ&quot;מ)]. להלכה, קיי&quot;ל כר&quot;ת {ור&quot;י באק רצה להביא ראיה מגמ&#x27; ב&quot;ב (ע&quot;ד ע&quot;א) כר&quot;ת דאמרינן הו&quot;ל למימני החוליות דהיינו למדוד אורך הגדיל}, אבל כתב הביה&quot;ל (ד&quot;ה יותר) דאם אין לו ציצית אחרים יכול לסמוך על הרא&quot;ש והרמב&quot;ם דסגי בד&#x27; אצבעות לגבי מצות ציצית אבל אין לסמוך עליהם לענין הברכה, דכתב המ&quot;ב (ס&quot;ק כ&#x27;) אע&quot;פ דמן התורה סגי בציצית כל שהו, מדרבנן בעי י&quot;ב גודלים [והחיי&quot;א סבר דכדי עניבה הוא מן התורה (ביה&quot;ל ד&quot;ה אין)], ויש להדגיש דכל זה הוא לגבי השיעור מתחילה ולא בגרדומין"	סימן יא סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם השיעור י&quot;ב גודלין לעיכובא?	"המ&quot;ב (ס&quot;ק כ&quot;ד) הביא הפמ&quot;ג (א&quot;א ס&quot;ק ח&#x27;) דהוא לעיכובא, אבל בביה&quot;ל (ד&quot;ה וכן) מסיים בצ&quot;ע, אבל החזו&quot;א (או&quot;ח סי&#x27; ג&#x27; ס&quot;ק ז&#x27;) סבר דאינו לעיכובא"	סימן יא סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מאיזה מקום מודד הי&quot;ב גודלין?	"כפשוטו מודד מקשר ראשונה והקשר בכלל [והא דאיתא במ&quot;ב (ס&quot;ק כ&#x27;) שמודד אחר הקשירה, היינו לאחר שעשה כל הקשרים], אבל מקום החוטין סמוך לנקב אינו בכלל המדידה (מסקנת הב&quot;י) [ומש&quot;כ הרב גרשון מלצר (עמ&#x27; 194) דצריך למדוד אחר קשר הראשון, צ&quot;ע, ושלחתי השאלה לו וחזר בו]"	סימן יא סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם אחר כל הכריכות אינו כשיעור י&quot;ב גודלין?	"כתב הביה&quot;ל (ד&quot;ה יותר) לכאורה יהא כשר משום גרדומין אבל הביא מפמ&quot;ג דאינו כשר, וביאר דכיון דדעתו לעשות הכריכות לא חשיב גרדומין [דוגמא לדבר בשבת חוזרין על ציצין שאינן מעכבין כל זמן שלא פירש], ומסיים צ&quot;ע למעשה, והחזו&quot;א (או&quot;ח סי&#x27; ג&#x27; ס&quot;ק ג&#x27;) פסק כהפמ&quot;ג."	סימן יא סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם ראוי לדקדק שהפתיל יהיה ב&#x27; שלישין של הגדיל?"	"הרמב&quot;ם הביא ב&#x27; דעות בדבר, וביאר הב&quot;י דכיון דנקט הגמ&#x27; לשון &quot;תכלת&quot; אולי העיקר הקפדה הוא דוקא בזמן התכלת, והדרכ&quot;מ משמע דצריך לדקדק בדבר אבל ברמ&quot;א כתב &quot;יכול לקצרו&quot; ושינה מלשון המרדכי דכתב &quot;ראוי לקצרו&quot;, וק&quot;ק דהרמ&quot;א עצמו בסעי&#x27; י&quot;ד כתב דראוי לדקדק שיהיה ב&#x27; שלישין של הגדיל. אכן, החזו&quot;א (סי&#x27; ג&#x27; ס&quot;ק י&#x27;) חידש דהא דאיתא ברמ&quot;א דצריך לדקדק על שני שלישין היינו שלא יהא הפתיל פחות מזה אבל יכול להיות יותר מזה (וכן הוא שיטת המהרש&quot;ל והובא במ&quot;ב ס&quot;ק ס&quot;ט), אבל מביה&quot;ל (ד&quot;ה יכול) מבואר דס&quot;ל דאפי&#x27; ארוך יותר משני שלישין אינו לכתחילה {ולכאורה כן משמע ממרדכי ורמ&quot;א דכתבו דאין זה משום תעשה ולא מן העשוי ולפי החזו&quot;א פשוט דאינו תולמה&quot;ע שהרי הוא כשר לכתחילה, וצ&quot;ע} ומ&quot;מ כתב המרדכי שטוב שהחוטין יהיו ארוכין מעט משום גרדומין."	סימן יא סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם השמש אין מספיק לעשות כל הכריכות?	"כתב המג&quot;א (ס&quot;ק ז&#x27;) יכול לעשות השאר כריכות בחוט שני והביא ראיה מתכלת ולבן, והוסיף הפמ&quot;ג (א&quot;א ס&quot;ק ז&#x27;) דצריך ליזהר שבסוף כל חוט יהא י&quot;ב גודלין (מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ב) [ומבואר הערוה&quot;ש (סעי&#x27; י&quot;ב) דמותר לעשות הכריכות אפי&#x27; ביותר מב&#x27; חוטין], אכן כתב ספר חסידים (סי&#x27; תרמ&quot;ג) דיעשה הכריכות בחוט אחד שהוא כנגד הלב והלב גורם כל המעשים"	סימן יא סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	למה אין עושין ציצית מהנימין שיוצאין משפת הבגד וכדומה?	"רש&quot;י (מנחות מ&quot;ב ע&quot;ב) פי&#x27; משום תעשה ולא מן העשוי, ותוס&#x27; (שם) הביאו רש&quot;י וחולקים עליו ופרשו משום דבעינן תלייה לשמה {ופלא על הב&quot;י דהרכיב פירושו של רש&quot;י ותוס&#x27; יחדו}, והרמב&quot;ם פי&#x27; שהם נימין שנתלשו מהבהמה וביאר הב&quot;י דהם נימין בזוין [וכגון שטוון לשמן דאל&quot;ה פסולים (ט&quot;ז ס&quot;ק ד&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ו)], והמג&quot;א (ס&quot;ק ט&#x27;) הביא מבעל המאור ביאור אחר בהרמב&quot;ם דנימין אלו אינן ראוין לעשות מהם בגד [ועי&#x27; בלבושי שרד דהקשה עליו משיירי שתי], ולפי&quot;ז כל מיני צמר גרועין שאין בגד נעשין מהם פסולים לציצית (מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ו)"	סימן יא סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם גזל 1) החוטין 2) הצמר ועשאן חוטין?	"1) פסול דכתיב להם משלהם, ואפי&#x27; ביאוש לא מהני, ואפי&#x27; אם שזרן לא חשיב שינוי (מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ח) [והקשה בביה&quot;ל (ד&quot;ה ודוקא) למה אינו שינוי שם, ותי&#x27; דמקרי גדיל החוטין ואינו שינוי שם א&quot;נ צריך להיות שלו משעת תלייה ואז עדיין ליכא שינוי [ומכאן משמע דשינוי השם אינו הולך למפרע אלא מכאן ולהבא, ודלא כהעונג יו&quot;ט (מ&quot;ב עוז והדר)]] 2) הרמב&quot;ם כתב דפסול, וביאר הב&quot;י דמיירי קודם יאוש [ועוד פי&#x27; דמיירי לאחר יאוש עם שינוי החוזר, אכן תמהו הפוסקים (דרישה, ערוה&quot;ש סעי&#x27; כ&quot;ד) דמבואר בחו&quot;מ דמהני יאוש עם שינוי גרוע], והנמוק&quot;י כתב דכשר דהוי יאוש עם שינוי הגוף [והט&quot;ז (ס&quot;ק ה&#x27;) ביאר דר&quot;ל עם שינוי השם]. המחבר פסק כהרמב&quot;ם, ורמ&quot;א כתב דכשר וכפשוטו קאי כשיטת הנמוק&quot;י (וכמ&quot;ש הגהות ברמ&quot;א), אמנם המג&quot;א (ס&quot;ק י&#x27;) ביאר הרמ&quot;א דכשר אפי&#x27; בלא יאוש דהוי שינוי גמור ע&quot;י הליבון [והאחרונים מפקפקין בזה (עי&#x27; מחה&quot;ש)]. הקשה הביה&quot;ל (ד&quot;ה אבל) תיפוק ליה משום שינוי מעשה מחמת הטוייה דאין זה חוזר לברייתו, ותי&#x27; הערוה&quot;ש (סעי&#x27; כ&quot;ד) דבתחילת הטוייה עדיין לא נשתנה ובעי לשמה מתחילתו ולא תחול הלשמה כלל בלא דעת הבעלים. למעשה אפי&#x27; באופן שהציצית כשרים, מ&quot;מ כתב הרמ&quot;א דאינם לכתחילה, וביאר המ&quot;ב (ס&quot;ק ל&quot;א) משום מצוה הבאה בעבירה א&quot;נ משום דאינו יכול לברך עליו [דאין זה מברך אלא מנאץ (ערוה&quot;ש סעי&#x27; כ&quot;ג)] ואסור לעשות מצוה בלא ברכה וכמ&quot;ש בתרומות שאלם לא יתרום (ביה&quot;ל ד&quot;ה לעשותן). "	סימן יא סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם גזל חוטין ומכרן לאחר, 1) בלא יאוש 2) קודם יאוש 3) אחר יאוש?	"1) פסול 2) יש בזה מח&#x27; ראשונים, עי&#x27; חו&quot;מ סי&#x27; שנ&quot;ג סעי&#x27; ג&#x27; 3) כשרים, ולענין הברכה לפי המג&quot;א ומחה&quot;ש יכול לברך אבל לפי הט&quot;ז ופמ&quot;ג וגר&quot;א אינו יכול לברך (מ&quot;ב ס&quot;ק ל&#x27;) {והמ&quot;ב לקמן (סי&#x27; תנ&quot;ד סעי&#x27; ד&#x27;) סותם דיכול לברך}"	סימן יא סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם גזל הבגד?	"נמי פסול דכתיב כסותך (ביה&quot;ל ד&quot;ה אם), וגם ברכתו ברכה לבטלה {והקשה ר&quot;י באק הרי במ&quot;ב לקמן (סי&#x27; י&quot;ד ס&quot;ק ט&#x27;) כתב בטלית שאולה המברך לא הפסיד, וי&quot;ל דשאני הכא דהוא מצוה הבאה בעבירה}"	סימן יא סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם יכול ליקח ציצית בהקפה?	"כן, אבל אם המוכר עייל ונפיק אזוזי והלוקח אינו רוצה לשלם אינו שלו (מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ז), ומ&quot;מ כתב הביה&quot;ל (ד&quot;ה מצמר) דהמדקדקין משלמים תחילה כדי שיהיה קנין דאורייתא [דדבר תורה מעות קונות], אולם יש עצה ממ&quot;ב (סי&#x27; תרנ&quot;ח ס&quot;ק י&#x27;) להביאו לחצרו [ועי&#x27; בר&quot;ג מלצר (עמ&#x27; 188) דמאריך אי מהני קנין חצר בשכירות, אולם שמעתי מרש&quot;י ווייסבארד דאע&quot;פ דיש מח&#x27; גדולה אם קנין חצר קונה למשכיר או לשוכר ה&quot;מ בדבר של הפקר אבל לכו&quot;ע אם השוכר מכניס דבר לחצירו קני לו (עי&#x27; ש&quot;ך סי&#x27; שי&quot;ג ס&quot;ק א&#x27;, ונתה&quot;מ בהקדמה לסי&#x27; ר&#x27; ד&quot;ה ובענין חצר המושכר דכתב כתירוץ שני דהש&quot;ך)]. "	סימן יא סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם גזל הציצית והטילן בבגדו ואח&quot;כ שילם בעבורם?	"נסתפק הביה&quot;ל (ד&quot;ה מצמר) אי מהני למפרע שלא יהא פסול משום תעשה ולא מן העשוי, ופשוט להערוה&quot;ש (סעי&#x27; כ&quot;ב) דכשר דאין זה פסול בגוף הציצית אלא מפני שאינם שלו ועתה הרי הם שלו"	סימן יא סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם חוטין שאולים כשרים?	אם השאילם ע&quot;ד להחזיר חוטין אחרים כשרים, ואם דעתו להחזיר אותו חוטין אם המשאיל ידע ששאלם לציצית אמרינן דדעתיה היתה להקנותו לו ע&quot;מ להחזיר כדי שיברך עליו, ואם לא ידע לא יברך עליהם דאולי השאילם למלאכה אחרת (מג&quot;א ס&quot;ק י&quot;א, מ&quot;ב ס&quot;ק ל&quot;ד)	סימן יא סעיף ז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בחוטין של שותפין?	"הביה&quot;ל (ד&quot;ה וכדידיה) מסתפק בזה, ועי&#x27; ביה&quot;ל לקמן (סי&#x27; י&quot;ד ד&quot;ה שאלה) דנהגו הקהל להקנות חלקם למי שירצה ללבוש הטלית."	סימן יא סעיף ז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	המשתחוה 1) לבהמה 2) לפשתן, האם כשרים לציצית?	"1) לא, דעדיין חזותיה עליו (מג&quot;א ס&quot;ק י&quot;ב) [וביאר השעה&quot;צ (ס&quot;ק כ&quot;ה) דאע&quot;פ דס&quot;ל להמג&quot;א דצמר לציצית הוי שינוי גמור, היינו לענין שינוי קונה דגזילה אבל לגבי שינוי דע&quot;ז דהוי מאוס כלפי גבוה חמיר יותר], ולענין בדיעבד עי&#x27; במ&quot;ב (ס&quot;ק ל&quot;ו) דנוטה לומר דיוצא, וכ&quot;כ הערוה&quot;ש (סעי&#x27; כ&quot;ו) בדעת הרמב&quot;ם, אבל כתב דלפי תוס&#x27; פסול אפי&#x27; בדיעבד [ואפי&#x27; פשתן פסול, וצ&quot;ע] 2) אם נטוע כשרים דהוי רק פסול גבוה ונשתנה לגמרי, אבל אם הוא תלוש נאסר אפי&#x27; להדיוט ותו לא מהני שום שינוי (מ&quot;ב ס&quot;ק ל&quot;ח) [ודוקא בפשתן שלו אבל בשל חבירו אינו יכול לאסור דבר שאינו שלו (ביה&quot;ל ד&quot;ה לפשתן)]"	סימן יא סעיף ח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לעשות בגד של ציצית בצמר הנ&quot;ל?	"כתב אג&quot;מ (או&quot;ח ח&quot;א סי&#x27; מ&quot;ז) דמותר שהבגד אינו אלא גורם למצוה, אבל לא יעשה טלית המיוחדת לתפילה בה דהוי מאוס לעבירה"	סימן יא סעיף ח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בצמר שגדלה אח&quot;כ?	העולת תמיד ס&quot;ל דאסור, ובני חייא מקיל (מ&quot;ב ס&quot;ק ל&quot;ז)	סימן יא סעיף ח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בבהמה הנרבעת?	צמרה אסורה לציצית כנעבד (ביה&quot;ל ד&quot;ה המשתחוה)	סימן יא סעיף ח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין במודר הנאה 1) מצמר 2) מחבירו?	"1) אסור בציצית של צמר דבעינן תעשה לך משלך 2) הפמ&quot;ג כתב דמותר ליטול ציצית שלו דמצות לאו ליהנות ניתנו, וביאר הביה&quot;ל (ד&quot;ה המשתחוה) דזהו דוקא ליטול ציצית שלו אבל אין ליטול בגד שלו דהרי נהנה מבגדו {ונראה דאין זה תלוי במח&#x27; ר&quot;ן (ר&quot;ה כ&quot;ח) ורשב&quot;א (נדרים ט&quot;ו) דהכא מיירי בבגד של ציצית שאינו גופו של מצוה}"	סימן יא סעיף ח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם ראוי לעשות ב&#x27; נקבים להציצית?"	"הב&quot;י (סוף הסימן) הביא שיטת העיטור דס&quot;ל דצריך שיהיה ניכר דאין כאן אלא ד&#x27; חוטין ולא ח&#x27; [ועי&#x27; מג&quot;א (ס&quot;ק י&quot;ג) שהקשה על שיטת העיטור מגמ&#x27; מנחות (ל&quot;ט ע&quot;א)], והביא ממהר&quot;י אבוהב שיכול לעשות שתי נקבים וגם נקב אחד בכל כנף ויטיל ציצית בשניהם ויתנה שרק מקיים מצותו באחד מהם כדי שלא יעבור על בל תוסיף ומסיים וצ&quot;ע, והב&quot;י כתב דמעולם לא ראינו מי שחשש לדבר זה כלל והוי חשש יוהרא, אכן כתב הב&quot;ח דבטלית קטן ליכא חשש יוהרא, וכתב המ&quot;ב (ס&quot;ק ל&quot;ט) נהרא נהרא ופשטיה {ואפי&#x27; מי שנוהג ללבוש טלית קטן שלו בחוץ נראה דליכא משום יוהרא בב&#x27; נקבים דהרבה נוהגין כן וכמ&quot;ש הב&quot;י לקמן (סי&#x27; כ&quot;ד) דדבר שהרבה בני אדם עושים ליכא משום יוהרא}"	סימן יא סעיף ט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו הפשט בשיעורים אלו?	"כתיב על כנפי בגדיהם, אחר ג&#x27; אצבעות הוי בגד ולא כנף, ותוך מלא קשר גודל הוי תחת הכנף ולא כנף (ב&quot;י ע&quot;פ רש&quot;י)"	סימן יא סעיף ט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"כיצד מודדין השיעור ג&#x27; אצבעות?"	"מדינא מודדין ג&#x27; גודלין, אכן הביא השע&quot;ת (ס&quot;ק י&quot;ב) דהאריז&quot;ל מדד באמה קמיצה וזרת [והב&quot;י דחה זה], וביאר הביה&quot;ל (ד&quot;ה היינו) דר&quot;ל אחר ג&#x27; אצבעות אלו עשה הנקב והן הן השיעור דתוך ג&#x27; גודלין א&quot;נ ביאר דחושש לספיקת התוס&#x27; (מנחות מ&quot;א ע&quot;ב) דמדידת הגודל הוא במקום הקצר {וזהו קרוב לשיעור של ר&quot;ח נאה}, ולמעשה כתב הביה&quot;ל שטוב למדוד בג&#x27; אצבעות אלו והנקב יהיה בתוך השיעור, אמנם אם שאל טליתו של חבירו והנקב רחוק מזה יכול לברך עליו {ויתכן דאין מקום להחמיר על שיעור פחות מג&#x27; גודלין דר&quot;ח נאה, דכל גופה של החומרא דג&#x27; אצבעות אלו הוא מחמת החומרא דר&quot;ח נאה (ר&quot;י באק) [ונראה דאע&quot;פ דמדינא בשיעור אמה ואצבעות קיי&quot;ל דשיעור אמה הוא בערך 22.8 אינטשיז וכמ&quot;ש לקמן סי&#x27; שמ&quot;ט, הכא באיסורי דאורייתא חיישינן לחומרא לשיעור קטן], אמנם ר&quot;ח נאה גופה כתב בשיעורי תורה (סי&#x27; ג&#x27; ס&quot;ק ל&quot;ה) דיעשה הנקב בתוך החמישית, ודלא כסברת הנ&quot;ל}"	סימן יא סעיף ט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו השיעור דמלא קשר אגודל?	"הב&quot;י הביא ממהר&quot;י בן חביב דהוא יותר מב&#x27; אצבעות, אבל החזו&quot;א (או&quot;ח סי&#x27; ג&#x27; ס&quot;ק כ&quot;ב) מתמיה עליו דאינו כן במציאות, והביא ש&quot;ך ביו&quot;ד (סי&#x27; מ&quot;ו ס&quot;ק י&quot;ג) דמשמע דהוא כב&#x27; אצבעות של שאר אצבעות (כגון קמיצה וזרת). ונמצאת בין לר&quot;ח נאה בין להחזו&quot;א השיעור הוא בערך 4 ס&quot;מ {ולמעשה טוב לעשות הנקב 5 ס&quot;מ}"	סימן יא סעיף ט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם שיעורים אלו לעיכובא?	"כתב ביה&quot;ל (סד&quot;ה ולא) דמשמע דהוא מדאורייתא ולעיכובא, ומסיים וצ&quot;ע [והערוה&quot;ש (סעי&#x27; י&quot;ג - י&quot;ד) כתב שהם לעיכובא]"	סימן יא סעיף ט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם נתקפלו הכנפות כשקשר הציצית?	אזיל בתר השיעור דמעיקרא בין לקולא בין לחומרא (מג&quot;א ס&quot;ק י&quot;ד, מ&quot;ב ס&quot;ק מ&quot;א) [וע&quot;ע בפסקי תשובות דהביא מחמירים (כגון הא&quot;א מבוטשאטש) לכתחילה שלא להיות הדק כ&quot;כ]	סימן יא סעיף ט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	אם עשאן הציצית במקום פסול ואח&quot;כ הרחיב הנקב ונמצאים במקום כשר, מה הדין?	פסול משום תעשה ולא מן העשוי (מג&quot;א ס&quot;ק ט&quot;ו, פמ&quot;ג א&quot;א ס&quot;ק ט&quot;ו, מ&quot;ב ס&quot;ק מ&quot;ג) [והחזו&quot;א מקיל אם היה בתוך מלא קשר גודל והרחיבה, וצ&quot;ע]	סימן יא סעיף ט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	אם היתה טלית של כלאים, האם צריך להטיל הציצית עליו עוד פעם אחר שהסיר הכלאים ממנו?	"כתב הגינת ורדים (הובא בבאה&quot;ט ס&quot;ק י&quot;ד, שע&quot;ת ס&quot;ק י&quot;ג, מ&quot;ב ס&quot;ק מ&quot;ג) דפסול משום תעשה ולא מן העשוי, וביאר הפמ&quot;ג (מש&quot;ז סי&#x27; י&quot;ח ס&quot;ק א&#x27;) דכיון שאסור ללובשה מחמת הכלאים אינו מקרי כסותך והוי פסול, ועדיין חידוש הוא"	סימן יא סעיף ט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	אם בשעת העשייה היה רחוק כמלא קשר הגודל ואח&quot;כ קרע ונתקרב לשפתו, מה הדין?	"כל זמן שנעשו ב&#x27; קשרים וחוליא כשר [באמת סגי בקשר אחד אלא שיש ב&#x27; פירושים ברש&quot;י (מנחות ל&quot;ט) איזהו הקשר (ביה&quot;ל ד&quot;ה ונתקו)], דהכל תלוי בשעת העשייה (גמ&#x27; מנחות מ&quot;ב ע&quot;א), ואפי&#x27; אם לא נשאר אלא כל שהו (רמב&quot;ם, ביה&quot;ל ד&quot;ה עד) [ואם רוצה להטיל בו ציצית אחרים צריך לתקנו מדינא (מ&quot;ב ס&quot;ק נ&#x27;)] "	סימן יא סעיף י		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה דין אם נתקרע יותר מג&#x27; אצבעות?"	"כתב הפמ&quot;ג (מש&quot;ז ס&quot;ק י&quot;ב) דפסול, והקשה למה הוא פסול הרי הכל תלוי בשעת העשייה, וצ&quot;ע. והערוה&quot;ש (סעי&#x27; י&quot;ד) משמע דכשר אלא דלא דיברו בציור זה דאין הציצית עולה למעלה כמובן."	סימן יא סעיף י		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם טוב לתקנו?	"כן, שכתב הטור שהיו נוהגין לעשות אימרא שלא יתקרע, וביאר הב&quot;י משום הרואים שלא יאמרו שהוא פסול (מ&quot;ב ס&quot;ק נ&quot;א) {ונראה דאין זה ממש איסור משום מראית עין דהרי קיי&quot;ל דליכא מראית עין אלא אם היה בחוץ יהיה ניכר ובטלית קטן אינו ניכר בחוץ (וכמ&quot;ש המ&quot;ב סי&#x27; י&#x27; ס&quot;ק ל&#x27;) אלא שהוא הנהגה טובה בעלמא}"	סימן יא סעיף י		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין ברוחב הבגד?	"כתב הב&quot;י דתלוי בב&#x27; פשטים ברש&quot;י (מנחות מ&quot;ב ע&quot;א) אם יכול להיות פחות ממלא קשר גודל לשפת הבגד [וביאר הט&quot;ז (ס&quot;ק י&quot;א) דעיקר כנף הוא שפה התחתון סמוך לארץ, אכן המג&quot;א (ס&quot;ק ט&quot;ז) משמע דתלוי באורך ורוחב הבגד ורק בזמנם נהגו ללבוש רוחב הבגד מראש עד הרגלים (פמ&quot;ג מש&quot;ז ס&quot;ק י&quot;א, מ&quot;ב ס&quot;ק נ&quot;ב, ערוה&quot;ש סעי&#x27; ט&quot;ו)], אמנם הביא ממהר&quot;י אבוהב דלכו&quot;ע אינו יכול להיות יותר מג&#x27; אצבעות רחוק. למעשה, פסק הב&quot;י שצריך להחמיר שלא יהיה בתוך מלא קשר גודל."	סימן יא סעיף י		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"אם הגדיל שבשפת הבגד רחב, 1) האם יכול להטיל ציצית עליה 2) האם הוא עולה למנין ג&#x27; אצבעות?"	"1) לא, דאין זה בגד 2) מדינא כן, אבל טוב לחוש להשיטות דלא מודדין אותו וממילא אם הגדיל רחב ב&#x27; אצבעות צריך לחתוך אותה במקום הכנפות (מג&quot;א ס&quot;ק י&quot;ז, פמ&quot;ג א&quot;א ס&quot;ק י&quot;ז, מ&quot;ב ס&quot;ק נ&quot;ז). וביאר הט&quot;ז (ס&quot;ק י&quot;ב) הענין ע&quot;פ רש&quot;י (סוף ב&quot;ק) דעכשיו הגדיל שם אבל יש חשש שהכובס יטלו, ממילא לא יטיל הציצית עליו אבל הוא עולה למנין ג&#x27; אצבעות דזה תלוי בשעת העשייה."	סימן יא סעיף יא		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם חוטין יוצאין חוץ משפת הבגד?	צריך ליזהר שלא יהיו יוצאים על הכנף (מ&quot;ב ס&quot;ק נ&quot;ז)	סימן יא סעיף יא		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם יש חוטין כפולים בשפת הבגד לחיזוק הבגד או לנוי?	"זהו הבגד ממש ועולה לשיעור ג&#x27; אצבעות בודאי (ביה&quot;ל ד&quot;ה לא וד&quot;ה וטוב)"	סימן יא סעיף יא		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר להוסיף עוד חוטין על הציצית?	"כתב הבעל העיטור שיכול להוסיף כל מה שירצה, אבל הב&quot;י הביא משאר ראשונים (רשב&quot;א, רמב&quot;ם, ועוד) דסוברים דאינו יכול להוסיף כלל [והטור הביא שיטה דיכול להוסיף עד ט&quot;ז, ויש ספק בב&quot;י אי מיירי בזמן דאיכא תכלת או לא]. למעשה פסק המחבר דאם הוסיף פסול משום תעשה ולא מן העשוי, אבל המ&quot;ב (ס&quot;ק ס&#x27;) הביא הגר&quot;א דפסק כהעיטור דס&quot;ל דכשר כל זמן שלא הוסיף ממין אחר, והמ&quot;ב הכריע כארה&quot;ח דאם א&quot;א לתקנם יכול לילך בהם אבל מיד שיוכל לתקנם צריך לתקנם."	סימן יא סעיף יב-יג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	אם היה בו חוטין יתירות 1) וחתכן ועדיין הם בתוך הגדיל 2) והוציאן לגמרי מהכריכה, מה הדין?	1) הביה&quot;ל (ד&quot;ה ואם) הביא שהפמ&quot;ג מסתפק בדבר זה, אבל החזו&quot;א כתב דפשוט דפסול הוא 2) הביה&quot;ל כתב דפשיטא דכשר, וע&quot;ע בחזו&quot;א דחולק	סימן יא סעיף יב-יג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה הדין אם הטיל פחות מד&#x27; חוטין שלימין?"	"אע&quot;פ דיש צד בתוס&#x27; דהשתא דליכא תכלת סגי בב&#x27; חוטין, קיי&quot;ל כרש&quot;י דבעי ד&#x27; חוטין (ב&quot;י, מ&quot;ב ס&quot;ק ס&#x27;)"	סימן יא סעיף יב-יג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם צריך לחתוך החוטין 1) קודם שתחבן לתוך הנקב 2) קודם שקשרן 3) קודם שעושה הקשרים וכריכות?	"1) הוכיח הב&quot;י מכמה ראשונים דא&quot;צ (ולאפוקי מדעת מהר&quot;י אבוהב), אבל עצה טובה הוא שלא תשכח (ב&quot;י, מג&quot;א ס&quot;ק י&quot;ח, ט&quot;ז ס&quot;ק י&quot;ד, מ&quot;ב ס&quot;ק ס&quot;א) 2) העולת תמיד סבר דמדינא צריך לחתוך החוטין קודם הקשר או הכריכה, אבל המג&quot;א וט&quot;ז חולקים עליו (שעה&quot;צ ס&quot;ק *), וכתב המ&quot;ב (ס&quot;ק ס&quot;א) דלכתחילה נכון לחוש לדבריו [והערוה&quot;ש (סעי&#x27; י&quot;ז) כתב דבקשר ע&quot;ג קשר פסול, והנוהג בב&#x27; נקבים פסול אפי&#x27; בקשר אחד] 3) מדינא צריך לחתוך החוטין משום תעשה ולא מן העשוי, ומשמע מהט&quot;ז דהעיקר הוא קודם הקשירה שניה [וכן משמע ממ&quot;ב (ס&quot;ק ס&quot;א), אולם ממ&quot;ב (ס&quot;ק ס&quot;ו) ומביה&quot;ל (ד&quot;ה ונתקו) משמע דחושש נמי להפירוש ברש&quot;י דהקשר ראשון עם הכריכה הוי העשייה] "	סימן יא סעיף יב-יג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כיצד ראוי לחתוך החוטין לציצית?	"כתב המג&quot;א (ס&quot;ק י&quot;ח) בשם השל&quot;ה דראוי לחתכו בשיניו (מ&quot;ב ס&quot;ק ס&quot;א) [דיש ל&quot;ב שינים כנגד החוטין וכנגד ל&quot;ב (מחה&quot;ש)] ולא בסכין [משום לא תניף עליהם ברזל (מחה&quot;ש), ולפי&quot;ז בסכין של פלסדיק יהא מותר]. וכל זה מיירי בשעת עשיית הציצית, אולם אם מסירם או חתכם כדי שיהיה שני שליש ענף כתב הבית ברוך (כלל י&quot;א ס&quot;ק קכ&quot;א) דא&quot;צ להקפיד בזה, אולם הכה&quot;ח (ס&quot;ק י&quot;ז) הקפיד שלא לחתוך בסכין אפי&#x27; לאחר שנעשה {ונראה להקל אם אינו שעת עשייה ע&quot;י סכין פלסדיק}"	סימן יא סעיף יב-יג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	למה מותר להטיל חוטי פשתן על בגד צמר הרי אפשר לקיים שניהם?	"תרצו תוס&#x27; במנחות (מ&#x27; ע&quot;א) מגו דמותר בכלאים בבגד פשתן ה&quot;ה בבגד צמר, ועוד תרצו דרק מדאורייתא מותר אבל מדרבנן אסור משום אפשר לקיים שניהם, ועוד תרצו דלמסקנא קיי&quot;ל דאסור להטיל חוטי פשתן על בגד צמר [ותירוץ ראשון עיקר]"	סימן יא סעיף יד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר להטיל ציצית של פשתן על בגד של צמר אם אינו מוצא ציצית של צמר בזמן הזה דליכא תכלת?	"כתב רבינו ירוחם דמותר שבאופן זה א&quot;א בענין אחר, אבל הב&quot;י חולק עליו שהרי אילו היה מצוי לו היה אפשר לקיים שניהם {לכאורה צ&quot;ע משבת (קל&quot;ג ע&quot;א) דמבואר דכיון דליכא אחר מותר לאב למול את בנו וחשיב א&quot;א בענין אחר, ואולי יש לדחות דהתם מיירי ביום שמיני ומוכרח למול היום, אולם עדיין קשה דלפי הב&quot;י צריך ללבוש הבגד בלי ציצית וה&quot;נ לימא דידחה מילת בנו (ר&quot;י באק), ועוד יש להביא ראיה מגמ&#x27; חולין (קמ&quot;א ע&quot;א) דאמרינן דאינו יכול ליקח הצפורי מצורע ולדחות מצות שילוח הקן משום דהוי עשה ול&quot;ת, ומשמע דאילו היה ל&quot;ת גרידא דוחא אע&quot;פ דאפשר למצוא עוף אחר לצפורי מצורע}"	סימן יא סעיף יד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	למה שרינן ללבוש טלית של פשתן עם תכלת, לימא אפשר לקיים שניהם בבגד של צמר?	"תרצו תוס&#x27; כתובות (מ&#x27; ע&quot;א) שאין זה חשיב אפשר כיון שאינו יכול לקיים מצותו בבגד זו, והב&quot;י תי&#x27; דכיון דדרשינן סמוכין להתיר כלאים בציצית ש&quot;מ דמותר ללבוש בגד פשתן {ולכאורה צ&quot;ע דלימא נילף מינה דלא כריש לקיש}"	סימן יא סעיף יד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כיצד עושים הקשרים?	"הב&quot;י הביא ממרדכי מנהגים שונים, אבל למעשה יעשה ד&#x27; חוטין בכל צד, ויהיה קשר ע&quot;ג קשר, וגם לכתחילה יעשה ה&#x27; קשרים [כנגד החמשה חומשי תורה, וכפולים כנגד ספירותיו של הקב&quot;ה (מ&quot;ב ס&quot;ק ס&quot;ה)], ומנין הקשרים אינו לעיכובא [ואע&quot;פ שהב&quot;י (עמ&#x27; ע&quot;ד) הביא ממהר&quot;י אבוהב דמשמע דאם פיחת עובר על דעת חכמים, ממ&quot;ב (ס&quot;ק ס&quot;ו) מבואר דס&quot;ל דהמהר&quot;י אבוהב קאי היכא דפיחת משיעור ד&#x27; גודלין בהגדיל, ודחוק]"	סימן יא סעיף יד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כיצד עושים הכריכות?	"הב&quot;י הביא לעשות שבעה, תשעה, אחד עשר, ושלש עשר דאיתא בגמ&#x27; לא יפחות משבע ולא יוסיף על שלש עשרה והאי שיטה ס&quot;ל דקאי על הכריכות [ולא על החוליות] ומתחיל משבעה ומעלין בקודש עד שלש עשרה, ועוד כתב הב&quot;י דעולה למנין ארבעים שהוא כמנין ה&#x27; אחד עם השם, והמג&quot;א (ס&quot;ק כ&quot;ב) הביא משל&quot;ה לעשות שמנה במקום תשעה ואז עולה למנין ל&quot;ט שהוא ה&#x27; אחד [וגם עולה ז&#x27; וח&#x27; למנין י&quot;ק, ואח&quot;כ י&quot;א להשלמת שם הוי&quot;ה ואח&quot;כ י&quot;ג למנין אחד (מ&quot;ב ס&quot;ק ע&#x27;), וגם הוא כנגד הל&quot;ט מלאכות דשבת], וגם הביא מר&#x27; שלמה מלכו דהיה נוהג כמנין י&#x27; ק&#x27; ו&#x27; ק&#x27; [ואפ&quot;ה אין בהתרתם איסור דמחיקת השם שאין זה אלא בצורת אותיות (שע&quot;ת ס&quot;ק כ&quot;ד)]"	סימן יא סעיף יד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו השיעור בכריכות?	"המחבר (והרא&quot;ש הלכות קטנות סי&#x27; ט&quot;ו) כתב שכל אחד יהיה כמלא אגודל עם הקשר, והמג&quot;א (ס&quot;ק כ&quot;א) הביא מרעיא מהימנא דהכריכות לבדו יהיו כמלא אגודל [ופי&#x27; הגר&quot;ז דהרע&quot;מ חולק על הרא&quot;ש, אכן שו&quot;ת לחם שלמה (סי&#x27; ט&#x27;) הקשה דברע&quot;מ כתב נמי דאורך הציצית הוי י&quot;ב גודלין (כשיטת ר&quot;ת) וא&quot;כ בע&quot;כ כוונתו דכל כריכה הוי גודל עם הקשר וכמ&quot;ש הרא&quot;ש, ויש לדחות דהרע&quot;מ לא היה קושר ה&#x27; קשרים, וצ&quot;ע]. ועוד הביא הרא&quot;ש דס&quot;ל שכל החוליות יהיו בשוה, שזהו נוי לציצית (מ&quot;ב ס&quot;ק ס&quot;ח). ועוד כתב המג&quot;א (ס&quot;ק כ&quot;ב) בשם הכתבים שאחר כל חוליא [ר&quot;ל ג&#x27; כריכות] צריך להרחיק מעט כדמבואר מרמב&quot;ם (הל&#x27; ציצית פ&quot;א ה&quot;ז), אכן השע&quot;ת (ס&quot;ק כ&quot;ד) הביא מהגהות מיימוניות דאין נוהגין כן אלא כשמטיל תכלת."	סימן יא סעיף יד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו השיעור לגדיל ופתיל?	"צריכים להיות י&quot;ב גודלים בין שתיהם, מדאורייתא סגי בגדיל של חוליא אחת [שהוא ג&#x27; כריכות] עם קשר לפניו ולאחריו, אבל מדרבנן צריך שליש גדיל [ד&#x27; גודלין] ושני שלישים פתיל [ח&#x27; גודלין] (מ&quot;ב ס&quot;ק ס&quot;ו), והמ&quot;ב (ס&quot;ק ס&quot;ט) מציין למהרש&quot;ל דס&quot;ל דפתיל יכול להיות יותר מב&#x27; שליש, וכן נקט החזו&quot;א, אבל מרמ&quot;א ומ&quot;ב משמע דלכתחילה יהיה ב&#x27; שליש בדיוק, וכן נקט הקיצור שו&quot;ע [והב&quot;י הביא מרמב&quot;ם דיש סוברים דא&quot;צ לדקדק בשליש וב&#x27; שלישין אלא בזמן שמטיל תכלת]"	סימן יא סעיף יד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם כרך כולה?	פסול, ורע&quot;א מצדד דלא מהני להתיר קצת שיהיה ענף דפסול משום תעשה ולא מן העשוי, אבל בכת&quot;י מסתפק בסברא זו דאולי כבר נעשית בכשרות קודם שעשאה כולה גדיל {ונראה ע&quot;פ סברת הביה&quot;ל (ד&quot;ה יותר) דכל זמן שעוסק בעשיית הציצית מקרי עדיין לא נגמרה העשייה וא&quot;כ לא חשיב נעשית בכשרות}	סימן יא סעיף יד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו העובי הנכון להציצית?	"בינוני משום זה קלי ואנוהו (מ&quot;ב ס&quot;ק ע&quot;א) {ויש לעיין מהו השיעור בינוני בציצית שלנו, ונראה דיכול למדוד ע&quot;פ מש&quot;כ המג&quot;א (ס&quot;ק כ&quot;א) ע&quot;פ הרא&quot;ש דכל הכריכות צריכים להיות שוות, וא&quot;כ צריך להרחיק הז&#x27; כריכות מהדדי, אבל משמע שהי&quot;ג כריכות הוו צפופות, וא&quot;כ לפי הרעיא מהימנא אם יש בהי&quot;ג כריכות לבדם שיעור אגודל הוי מהודר, ולפי השו&quot;ע כל י&quot;ג כריכות עם הקשר יהא כשיעור אגודל}"	סימן יא סעיף יד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו סגולה לתפילת הדרך?	"כתב שע&quot;ת (ס&quot;ק כ&quot;ד) שיניח אגודל על המזוזה ולומר בלחישה ובקדושה ובכסוי פנים &quot;כשמך טל אטלה&quot; ג&#x27; פעמים"	סימן יא סעיף יד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	באיזה צד ראוי שהציצית יהא נוטף?	"כתבו הראשונים (כלבו, ארחות חיים, רוקח, הגהות מיימוניות) דראוי לתת הציצית באופן שינטפו על הקרן, ובתחילה גם המהר&quot;ם הקפיד בזה אבל בסוף חזר בו (ב&quot;י) [וכתב השע&quot;ת (ס&quot;ק כ&quot;ו) דעל החזרה דמהר&quot;ם סמכו העולם שלא להקפיד בזה]. וכתב המג&quot;א (ס&quot;ק כ&quot;ד) דאינו פסול בדיעבד, אבל צריך ליזהר שלא יהא באלכסון דנראה שצריך ח&#x27; ציצית אחד לכל צד (לבוש) א&quot;נ משום שהוא מנהג קראים (מג&quot;א) (מ&quot;ב ס&quot;ק ע&quot;ג). ומש&quot;ה נכון לקשור הקשר עליון מדובק לצד הכנף כדי שתחזיק שם (ערוה&quot;ש סעי&#x27; י&quot;ט) {ור&quot;י צוקער מעורר דיש ליזהר כשתוחבין הציצית לתוך המכנסים שהציצית יהיו נוטפים על הכנף}"	סימן יא סעיף טו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לתקן הציצית להטיף על הקרן בשבת?	כתב שע&quot;ת (ס&quot;ק כ&quot;ו) אע&quot;פ שיש מדקדקין שלא לעשות כן בשבת דהוי כמתקן, אין לחוש לזה דאין זה תיקון בגוף הבגד	סימן יא סעיף טו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם יכול לתת בגד אחר בתוך הנקב של הציצית?	מותר דאין זה אלא לחזק הבגד (מ&quot;ב ס&quot;ק ע&quot;ה) [וטעם האוסרים משום על דמעל, ועוד משום מין כנף (ביה&quot;ל ד&quot;ה שאין){ומשמע מלבושי שרד (ס&quot;ק כ&quot;ג) דלמ&quot;ד דכנפות של עור חייבין בציצית כמו דאנן קיי&quot;ל פשוט דאין זה חסרון במין כנף}, ודין זה שייך שתוחבו לתוך הנקב בין שמניח טלאי תחת הכנף סביב (ביה&quot;ל שם)]	סימן יא סעיף טו		
