#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מאי שנא ערב פסח משאר ערבי יו&quot;ט ושבתות?	"בגמ&#x27; (פסחים נ&#x27; ע&quot;ב) איתא ב&#x27; חומרות בערב פסח, א&#x27; מתחיל מחצות ולא ממנחה ולמעלה, ב&#x27; משמתינן ליה [וכ&quot;ש שמכין אותו מכת מרדות (ח&quot;י ס&quot;ק ב&#x27;)], והטור ושו&quot;ע פסקו דשני החילוקים אמת (ב&quot;י)"	סימן תסח סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	למה אסור לעשות מלאכה אחר חצות בערב פסח?	"תוס&#x27; (פסחים נ&#x27; ע&quot;א) והרבה ראשונים הביאו הירושלמי (פסחים פ&quot;ד ה&quot;א) דכיון דהוא זמן הקרבת קרבן אסור במלאכה דכל יום שיחיד מקריב קרבן אסור במלאכה {ומבואר בירושלמי דבשאר קרבנות אסור כל היום ודוקא בפסח דאינו כשר אלא מחצות ואילך אינו אסור במלאכה אלא מחצות ואילך} [והרז&quot;ה ס&quot;ל דבזה&quot;ז דליכא קרבן הוי כשאר ערבי יו&quot;ט, והשיגו עליו הראב&quot;ד ורמב&quot;ן ושאר ראשונים דכיון דנאסר אע&quot;פ שבטל הטעם לא בטל האיסור (מ&quot;ב ס&quot;ק א&#x27;), והוסיף המג&quot;א (ס&quot;ק א&#x27;) דאינו דומה לגילוי שמתחילה לא נאסר אלא במקומות שיש נחשים {ואפשר דהרז&quot;ה ס&quot;ל דהאיסור הוא מן התורה ולא גזרו כלל מדרבנן}, ואפי&#x27; בחו&quot;ל אסור דכשנאסרו אסרו לכל ישראל בעולם (ערוה&quot;ש סע&#x27; א&#x27;) א&quot;נ משום שהוא יו&quot;ט לרוב ישראל המקריבין פסח (גר&quot;ז סע&#x27; א&#x27;)], והראשונים הביאו דרש&quot;י (פסחים שם) חולק על תוס&#x27; דכתב הטעם שלא לעשות מלאכה &quot;שלא יהא טרוד במלאכה וישכח ביעור חמצו ושחיטת הפסח ותיקון מצה&quot; [ואע&quot;פ שהח&quot;י (ס&quot;ק א&#x27;) כתב דליכא מח&#x27; ביניהם דרש&quot;י רק בא לפרש טעם המנהג של קודם חצות מ&quot;מ מסתימת רש&quot;י משמע דזהו נמי הטעם שלאחר חצות], ויש עוד טעם מפנ&quot;י (פסחים נ&#x27; ע&quot;א) דערב פסח נקרא מועד, ובעיקר קיי&quot;ל כרוב ראשונים [עי&#x27; בסמוך]"	סימן תסח סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בערב פסח שחל בשבת?	כתב הביה&quot;ל (ד&quot;ה מחצות) דזהו נפק&quot;מ בין הטעמים, דלפי רוב ראשונים אין שוחטין בערב שבת וממילא דינו כשאר ערבי שבתות אבל לפי רש&quot;י בערב שבת עוסקים בביעור חמץ ותיקון המצות, והכריע הביה&quot;ל דכיון דרוב הפוסקים תופסין טעם הירושלמי אפשר דאין להחמיר	סימן תסח סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו העונש למי שעושה מלאכה אחר חצות?	"אינו רואה סימן ברכה מאותה מלאכה (מג&quot;א ס&quot;ק ב&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק ב&#x27;), עי&#x27; לעיל (סי&#x27; רנ&quot;א סע&#x27; א&#x27;)"	סימן תסח סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לעשות מלאכה ע&quot;י גוי?	"המרדכי כתב דאסור כמו חוה&quot;מ, אכן הרוקח ס&quot;ל דאינו חמור כחוה&quot;מ ומותר ע&quot;י גוי [אפי&#x27; בביתו של ישראל], המחבר הביא השתי דעות והרמ&quot;א כתב דנוהגין להקל כהרוקח [והערוה&quot;ש (סע&#x27; ב&#x27;) מצדד לבאר המח&#x27; דהמרדכי ס&quot;ל דאסור לעשות מלאכה מדאורייתא (וכמ&quot;ש תוס&#x27;) ולפיכך אסור ע&quot;י גוי אבל הרוקח ס&quot;ל דאסור מדרבנן ולפיכך מתיר ע&quot;י גוי]"	סימן תסח סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו הכללים 1) במלאכה גמורה 2) במלאכה שאינה גמורה לצורך יו&quot;ט 3) במעשה הדיוט ולצורך יו&quot;ט?	"♦ עיין תרשים בסוף הספר ♦<br><img src=""paste-d1e55ac60536c113863c1fdae7f837834e1f8ad3.jpg"">"	סימן תסח סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בכתיבת ספרים?	"אע&quot;פ שהיא מלאכה גמורה מותר לו לעצמו דרך לימודו כיון שאינו מתכוין לכתיבה גמורה והגונה והוי כמלאכה שאינה גמורה לצורך יו&quot;ט אבל לאחרים אסור אפי&#x27; בחנם (מ&quot;ב ס&quot;ק ט&#x27;) [דהוי כמלאכה גמורה (אליה זוטא)] {ונראה דמותר ל-print ממחשב בערב פסח אע&quot;פ שנחשב כמלאכת אומן דאינה מלאכה גמורה, ואפי&#x27; כשהוא לצורך חבירו מ&quot;מ אינו מדקדק יותר בשעת ההדפסה אלא בשעת ה-typing ואז ליכא מלאכה כלל}"	סימן תסח סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר להסתפר שערותיו?	"הוי מלאכה גמורה ואסור ע&quot;י עצמו (גר&quot;ז סע&#x27; ד&#x27;), אבל הסכימו האחרונים דמותר ע&quot;י גוי אע&quot;פ שהוא מטה ראשו ומסייע קצת {ומבואר מח&quot;י הטעם משום דאין זה מלאכה גמורה} (ט&quot;ז ס&quot;ק ב&#x27;, ח&quot;י ס&quot;ק ד&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק ה&#x27;) [דלא כמג&quot;א (ס&quot;ק י&quot;ג) דמחמיר משום הטיית הראש], אמנם בדיעבד בשעת הדחק יכול לסמוך על שיטת מהר&quot;ם מינץ (מובא ברמ&quot;א יו&quot;ד סי&#x27; שצ&quot;ט סע&#x27; ג&#x27; וש&quot;ך שם ס&quot;ק י&quot;ב) דתספורת ע&quot;י עצמו מותר (קובץ הלכות פי&quot;ד סע&#x27; ט&#x27;)"	סימן תסח סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין לגבי נטילת צפרנים?	"המהר&quot;י ווייל ומהרי&quot;ל ס&quot;ל דאסור ליטול צפרניו אחר חצות (מג&quot;א ס&quot;ק י&quot;ג), אבל הח&quot;י (ס&quot;ק ד&#x27;) הביא מאליה זוטא דאם שכח קודם חצות מותר לאחר חצות [ודוקא ע&quot;י עצמו או לאחר בחנם אבל לא בשכר] (מ&quot;ב ס&quot;ק ה&#x27;), וביאר השעה&quot;צ (ס&quot;ק ז&#x27;) מפני שיש מקילין אפי&#x27; בחוה&quot;מ כ&quot;ש בערב פסח {ומשמע דאמרינן דהוי כמו מלאכה שאינה גמורה לצורך יו&quot;ט}, ועי&#x27; בשע&quot;ת (ס&quot;ק א&#x27;) דהביא דיש מחמירין ליטול צפרנים בשינוי [בידיו או בשיניו]"	סימן תסח סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר ליתן הבגדים לתוך מכונת כביסה קודם חצות ומתכבס אחר חצות?	"מותר, וגם אח&quot;כ מותר לייבשם במייבש כביסה (פסק&quot;ת אות ו&#x27;, מ&quot;ב דרשו) {שאלה זו אינו נוגע בחוה&quot;מ}"	סימן תסח סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בצחצוח מנעלים?	"אע&quot;פ שספר שבילי דוד (סי&#x27; תקל&quot;ד ס&quot;ק א&#x27;) ס&quot;ל דהוי ככיבוס ואסור, הרבה אחרונים מקילים (שו&quot;ת מלמד להועיל ח&quot;א סי&#x27; קי&quot;ג ס&quot;ק י&#x27;, שו&quot;ת יגל יעקב או&quot;ח סי&#x27; כ&quot;ה), והוסיף הקובץ הלכות (פי&quot;ד הע&#x27; ט&quot;ו) דאע&quot;פ דמבואר בביה&quot;ל (סי&#x27; ש&quot;ב סע&#x27; ט&#x27;) דיש איסור כיבוס מדרבנן בעור קשה מסתבר דהיינו דוקא לענין שבת משום איסור מלבן משא&quot;כ לגבי איסור כיבוס בחוה&quot;מ."	סימן תסח סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין קודם חצות?	"יש מקומות שנוהגין איסור ככל הדינים של אחר חצות [וקיי&quot;ל כר&#x27; יהודה דזהו דוקא מהנץ החמה, ודלא כראב&quot;י דס&quot;ל דמתחיל מעלות השחר ודלא כב&quot;ש דס&quot;ל דמתחיל מהלילה (מג&quot;א ס&quot;ק ה&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;א)], ויש מקומות שנוהגין היתר [אפי&#x27; בשכר (מ&quot;ב ס&quot;ק י&#x27;), והרמ&quot;א הביא ממהר&quot;י וייל דנוהגין שלא לעשות מלאכה, אכן הט&quot;ז (ס&quot;ק ג&#x27;) והמג&quot;א (ס&quot;ק ו&#x27;) הביאו לבוש דהיינו במקומו אבל בשאר מקומות שהלך הלבוש ראה שעושין מלאכה, ועל כן הכל תלוי במנהג המקום (מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ב) {ונוהגין במדינתינו לעשות מלאכה [והלואי שיפסקו מלעשות מלאכה אחר חצות (ערוה&quot;ש סע&#x27; ה&#x27;)]}"	סימן תסח סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מקום שנהגו איסור, מה הדין בבנים אחריהם?	"כתבו המג&quot;א (ס&quot;ק ד&#x27;) וח&quot;י (ס&quot;ק ו&#x27;) דכיון דהוא לגדר וסייג חל על המקום איסור אפי&#x27; לבניהם והבאים לדור שם לאחר זמן, והוסיף המג&quot;א דכיון דנהגו מחמת גדר אין בניהם רשאין לשנות מנהגם ולהתיר נדרם (מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;א) {וכל זה באותה מקום אבל אם הלכו למקום אחר לא}"	סימן תסח סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו מנהג ירושלים?	"הפר&quot;ח הביא ראיה מתוס&#x27; פסחים (י&quot;ד ע&quot;א) בשם הירושלמי דנוהגין שלא לעשות מלאכה וביאר הפר&quot;ח מפני שמתקבצים שם אף ממקומות שנהגו בהן איסור, ואע&quot;פ שבזה&quot;ז אין עולין לרגל מ&quot;מ כתב הר&quot;ן (פ&quot;ק דתענית) דאפי&#x27; בזה&quot;ז מתאספין בכל הסביבות ברגל לירושלים (הערות לריש&quot;א פסחים י&quot;ד), וכן נקטו פוסקי ספרדים להחמיר (יחו&quot;ד ח&quot;ד סי&#x27; כ&#x27;, אור לציון ח&quot;ג פי&quot;ג סע&#x27; א&#x27;), אכן דברי הפר&quot;ח צ&quot;ע דמבואר בגמ&#x27; ב&quot;מ (פ&quot;ג ע&quot;ב) דנקוטאי שנתקבצים מהרבה מקומות אינם צריכים לנהוג כמקום האוסרים, אלא יש לפרש כשאר האחרונים דיש דין מיוחד בירושלים שלא לעשות מנהגים שונים [המג&quot;א (לקמן סי&#x27; תצ&quot;ו ס&quot;ק ו&#x27;) כתב דהוי כב&quot;ד אחד בעיר אחד, החת&quot;ס (הגהות שם, ושו&quot;ת ח&quot;ו סי&#x27; א&#x27;) כתב דהוא גזה&quot;כ כל ישראל חברים] וזהו דוקא בזמן הבית אבל בזה&quot;ז לית לן בה, וכן נקטו כמה אחרונים דיש להקל בירושלים בזה&quot;ז שמותר לעשות מלאכה (קובץ הלכות פי&quot;ד הע&#x27; ה&#x27;), והוסיף הליכות שלמה (פ&quot;ח הע&#x27; ח&#x27;) דאפי&#x27; להפר&quot;ח היינו דוקא בתחום העיר ירושלים שהיתה בזמן הבית {ויש לעיין בזה}"	סימן תסח סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו הכללים במי שהולך למקום אחר 1) ואין דעתו לחזור 2) ודעתו לחזור?	1) נוהג לגמרי כמקום שהולך לשם 2) מדינא נוהג כמקום שיצא משם אבל גם לא ישנה ממנהג המקום שהולך לשם מפני המחלוקת (רוב ראשונים, ומג&quot;א בדעת הרמב&quot;ם)	סימן תסח סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	אם אין דעתו לחזור, מתי מתחיל חיובו לנהוג כמקום שהולך לשם?	"כתב הר&quot;ן דמחויב כשהגיע לתוך תחומו של עיר (מג&quot;א ס&quot;ק ח&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ד וס&quot;ק ט&quot;ז, שעה&quot;צ ס&quot;ק ט&quot;ז)"	סימן תסח סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	אם דעתו לחזור, מהו הגדרים לאל ישנה מפני המחלוקת?	"הכלל הוא שלא יהא ניכר שהוא משנה [בין לקולא בין לחומרא], לגבי איסור מלאכה אמרינן דא&quot;א לעשותו בצינעא וצריך להיות חוץ לתחום (תוס&#x27; פסחים נ&quot;ב ע&quot;א, מג&quot;א ס&quot;ק ז&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ז), אבל שאר דברים מותרים בצינעא בביתו [וחידש האג&quot;מ (או&quot;ח ח&quot;ב סי&#x27; ק&quot;א) דאכילת חמץ ביו&quot;ט שני אסור אפי&#x27; בצינעא, וכ&quot;כ הערוה&quot;ש (סי&#x27; תצ&quot;ו סע&#x27; ה&#x27;) ע&quot;פ השע&quot;ת (שם ס&quot;ק ב.) דהשלמי חגיגה לא רצה לאכול חמץ בשמיני של פסח, וביאר הערוה&quot;ש דאכילה גרע ממלאכה {וצ&quot;ב מאי שנא מאכילת חלב דמבואר במותר בצינעא, וכן משמע מבאה&quot;ט לקמן (סי&#x27; תצ&quot;א ס&quot;ק א&#x27;) בשם הלכות קטנות דמתיר בן א&quot;י לאכול בצינעא אלא דאסור לו לבשל חמץ בשביל בן חו&quot;ל, וע&quot;ע במג&quot;א לקמן (סי&#x27; תצ&quot;ו ס&quot;ק ד&#x27;) דהביא סברת הרז&quot;ה דהחמירו ביו&quot;ט שני מפני שהוא מנהג גדול שפשט בכל הגולה, אבל אנן קיי&quot;ל כסברת תוס&#x27; דתלוי אם הוא ניכר, וכן מבואר לקמן (סי&#x27; תקע&quot;ד סע&#x27; ב&#x27;) דבעצם בתענית מותר לאכול בצינעא אלא דיש ענין מיוחד להשתתף עם הציבור בצרתם אבל בלאו סברא זו לא מקרי בפרהסיא, ואפי&#x27; לסברת הב&quot;ח שם דכשאוכל בצינעא מקרי פרהסיא מפני שפניו צהובות דזהו סברא דוקא בתענית ולא בשאר דברים}]"	סימן תסח סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם בני המקום ראו אותו אוכלה בביתו?	"איתא בגמ&#x27; דאם הם עמי הארץ צריך לכסות אותה אבל אם הם תלמידי חכמים א&quot;צ לכסות אותה [וביאר המ&quot;ב (ס&quot;ק כ&quot;ד) דבפני תלמידי חכמים ליכא מחלוקת דהם יודעים שהוא עושה ע&quot;פ מנהגו ואפ&quot;ה אינו ראוי לעשות בפניהם בפרהסיא אבל עמי הארץ לא יבינו על כן אפי&#x27; בצינעא צריך לכסותה כדי שלא יראו, ועי&#x27; בר&quot;ן שיש בו משמעות דבפרהסיא לעולם יש מחלוקת אבל בצינעא ליכא חשש מחלוקת כלל דהכל רואין שהוא משתדל להצניע הדבר ומ&quot;מ עמי הארץ ילמדו ממנו להתיר ועל כן צריך לכסותה מהם משא&quot;כ תלמידי חכמים לא ילמדו ממנו (ר&quot;י באק)]"	סימן תסח סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	אם דעתו לחזור, מה הדין אם המקום שהולך לשם נוהג קולא ויהא ניכר אם אינו עושה כוותייהו?	"אם הוא רק מנהג צריך לנהוג קולה כווותייהו אבל אם הוא איסור מצד הדין אפי&#x27; איסור דרבנן ח&quot;ו לעבור מפני חשש איבה ומחלוקת ומוטב לסבול ע&quot;ע קטטות ולא לעבור על דברי סופרים שהעובר על דברי סופרים חייב מיתה בידי שמים (מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ג) {וכל זה לגבי מי שדעתו לחזור ואין לשנות מפני המחלוקת אבל אם אין דעתו פשוט דנוהג כמנהג המקום לגמרי אפי&#x27; לגבי איסורי דאורייתא כגון איסור חלב וכן לגבי עשיית מלאכה וכמ&quot;ש המג&quot;א (ס&quot;ק י&quot;ב)}"	סימן תסח סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מהו שיטת הרמב&quot;ם (לפי הש&quot;ך ביו&quot;ד סי&#x27; רי&quot;ד) 1) באין דעתו לחזור 2) בדעתו לחזור?"	"1) ס&quot;ל דעדיין שייך למקום שיצא משם ואם עדיין לא הגיע למקום שהולך לשם יכול להקל כמקום שיצא משם ואם כבר הגיע למקום שהולך צריך להחמיר גם כמקום שיצא משם 2) בצינעא בביתו מותר לעשות אפי&#x27; מלאכה [ולא קיי&quot;ל כהרמב&quot;ם (ביה&quot;ל ד&quot;ה ההולך)]"	סימן תסח סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין באין דעתו לחזור אבל הולך לעיר שאין בו מנהג?	"כתב פר&quot;ח בשם מהרי&quot;ט דלא פקעי מיניה חומרי מקום שיצא משם עד שיוקבע בעיר שנוהגין בה היתר אבל לא בעיר שאין בה מנהג קבוע (ביה&quot;ל ד&quot;ה וחומרי), וכן דייק הריטב&quot;א (ב&quot;מ פ&quot;ג ע&quot;ב) מגמ&#x27; שם דאוקמיה בעיר חדשה ופריך וניחזי מהיכא קא אתו, ש&quot;מ דבעיר חדשה אזלינן בתר המקום שיצאו משם עד שנקבעו מנהג באותה מקום, וביאר האבני נזר (השמטות הל&#x27; יו&quot;ט אות מ&quot;ה - מ&quot;ז) אפי&#x27; כשאין דעתו לחזור עדיין קיים מנהגי ישנה עד שנקבע לו מנהג חדש {וכמ&quot;ש דעד שיגיע לתחום העיר עדיין מחויב המנהגים של עיר שיצא משם}, ומיהו כתב שו&quot;ת אבקת רוכל (סי&#x27; רי&quot;ב) אם נחרבה העיר שיצא משם א&quot;צ לנהוג כמנהגה (מ&quot;ב עו&quot;ה הע&#x27; ל&quot;ה) {ולפי&quot;ז לכאורה בטל כמה מנהגים שהיו נוהגין באירופה אפי&#x27; אי אמרינן דאין מנהג המקום בזמן הזה מ&quot;מ לא קיים המקום שיצאו משם, ואפשר דאם קיים מנהג המקום בעיר אחרת נחשב כאילו המקום קיים בעולם והוא נגרר בתר אותה מקום אע&quot;פ שהוא לא גר באותה מקום מעולם, וחידוש הוא}"	סימן תסח סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בקהילה שהיו מחמירים ונחרבה ואח&quot;כ נתיישבה ע&quot;י אנשים שנוהגין להקל?	"כתבו האחרונים דאם נחרבה לגמרי נתבטל המנהג להחמיר ועכשיו יכולים להקל, והפמ&quot;ג מסתפק אם נתגרשו רובן אבל פשוט להביה&quot;ל (ד&quot;ה וחומרי) דכל זמן שנשארו שם קהילה קיים המנהג להחמיר אפי&#x27; אם באים הרבה אח&quot;כ הרי הם נטפלים להמיעוט אבל אם הקהילה חדשה אינה מתערבת עם הישנה אז יכול לקבוע מנהג בפנ&quot;ע (ומקורו מפר&quot;ח לקמן סי&#x27; תצ&quot;ו), וקהילה מקרי כשיש שם מנין וביהכ&quot;נ שמתפללין בה בכל יום בציבור ויש להם מו&quot;ץ ומקוה וכדומה כנהוג בכל קהילות ישראל {ואז פשוט דמי שנכנס לעיר שיש בה הרבה קהילות צריך לנהוג כמו קהילה שלו}"	סימן תסח סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה נחשב אין דעתו לחזור?	"הערוה&quot;ש לקמן (סי&#x27; תצ&quot;ו סע&#x27; ה&#x27;) ס&quot;ל דתלוי אם דעתו להשתקע שם י&quot;ב חודש, אכן מבואר ממג&quot;א (ס&quot;ק י&quot;ב) דאפי&#x27; ג&#x27; שנים יכול להיות דעתו לחזור, וכן משמע מאג&quot;מ (או&quot;ח ח&quot;ג סי&#x27; ע&quot;ד - ע&quot;ה) דדוקא כשאין דעתו לחזור כלל."	סימן תסח סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כשהוא הולך ממקום למקום האם צריך התרת נדרים?	לא {ויש לפרש דאדעתא דהכי קיבל על עצמו מנהג זה דוקא מפני שהוא במקום זה}	סימן תסח סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין באשה שנשאת לאיש שיש לו מנהג אחר?	"האג&quot;מ (או&quot;ח ח&quot;א סי&#x27; קנ&quot;ח) כתב דדינה כמי שהלך ואין דעתו לחזור שיש לה דיני הבעל, ואפי&#x27; הרמב&quot;ם מודה כאן דאין עליה מנהגי ראשונים דאין בידה לחזור למקומה"	סימן תסח סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין לאחר הנישואין והבעל נמצאת בחו&quot;ל ודעתו לחזור לא&quot;י?	"הבעל בודאי נוהג כמנהג א&quot;י, ולגבי אשתו יש מח&#x27; אחרונים, המנח&quot;י (ח&quot;ד סי&#x27; פ&quot;ג) ס&quot;ל דהיא נוהגת כבני חו&quot;ל דעדיין לא הגיע לא&quot;י [אבל דבר שתלוי בכל קהילה וקהילה אם נמצאת שתי הקהילות בעיר שלהם נמצאת דחל עליה מנהגי בעלה דהוי כאילו הגיע לעירו], אבל כתב שו&quot;ת תשב&quot;ץ (ח&quot;ג סי&#x27; קע&quot;ט) דאמרינן אשתו כגופו ומיד היא נוהגת כבעלה, וכן נקט רשז&quot;א (יו&quot;ט שני כהלכתו פרק אחרון הע&#x27; נ&#x27; - נ&quot;ג)"	סימן תסח סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	הא דאמרינן אין לשנות מפני המחלוקת, מה הדין 1) בפני חילונים 2) בפני בני משפחתו?	"1) אפ&quot;ה אינו יכול להקל דשמא יחזרו לתשובה ולא נתנו חז&quot;ל דבריהם לשיעורים (יו&quot;ט שני כהלכתו פ&quot;ג הע&#x27; כ&#x27; בשם רשז&quot;א וריש&quot;א) 2) מותר שהם יודעים שהוא ממקום אחר וליכא חשש מחלוקת או שילמדו ממנו (יו&quot;ט שני כהלכתו בנספח הע&#x27; ב&#x27; בשם רשז&quot;א) {ויש לעיין דאמרינן לעיל דלא חלקו חז&quot;ל בתקנתם} "	סימן תסח סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין במי שאינו אומר הלל ליל פסח והוא ש&quot;ץ בביהכ&quot;נ שנוהג לומר הלל?	"האג&quot;מ (או&quot;ח ח&quot;ב סי&#x27; צ&quot;ד) רצה להביא ראיה מגמ&#x27; פסחים (ק&quot;ו ע&quot;א) דמותר לברך ברכה משום אל ישנה מפני המחלוקת דמבואר בגמ&#x27; דהיה מברך קידוש ביום אם זה היה מנהג המקום, וצ&quot;ע דממ&quot;ב (ס&quot;ק כ&quot;ג) מבואר דאינו יכול לעבור אפי&#x27; על איסור דרבנן משום אל ישנה וכו&#x27; וברכה לבטלה הוי איסור דרבנן לכל הפחות, והא דאמרינן בפסחים דהיה מברך י&quot;ל שריש&quot;א בהערות הביא חיד&quot;א (שו&quot;ת חיים שאל סי&#x27; צ&quot;ט) דפי&#x27; דהתם שאני שהיה מוציא אחרים ולגבי ערבות סגי להיות מחויב בדבר, וא&quot;כ בנד&quot;ד לא יהא מותר לברך על הלל אלא אם הוא מכוין להוציא אחד מהמתפללים שם (ר&quot;י באק), וכן מצינו בשע&quot;ת לקמן (סי&#x27; תצ&quot;ו ס&quot;ק ב.) דהביא מח&#x27; אם מותר לכהן בן א&quot;י לברך על נשיאת כפים במוסף ביו&quot;ט שני, {ונראה דכל זה לגבי מי שדעתו לחזור וכדומה אבל מי שקבוע בביהכ&quot;נ שלו והם נוהגין לומר הלל נראה דזהו מקומו וצריך לשנות מנהגו ולנהוג כביהכ&quot;נ שלו, וכן נוגע בנוסח תפילתו כגון מנהג אשכנז ומנהג ספרד, וצ&quot;ע למה אין העולם נוהגין בזה, ואפשר דלפעמים לא נחשב כביהכ&quot;נ שלו אלא שהוא נמצא שם מדלית ברירה, וצ&quot;ע}"	סימן תסח סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בבחורים שהולכים לישיבה ללמוד?	"כתב המג&quot;א (ס&quot;ק י&quot;ב) דנחשבים כדעתו לחזור אע&quot;פ שהולכים ללמוד לב&#x27; וג&#x27; שנים, וביאר האג&quot;מ (או&quot;ח ח&quot;ב סי&#x27; ק&quot;א) דכל זמן שהם תלוים על הוריהם בחו&quot;ל דינם כבני חו&quot;ל"	סימן תסח סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין באורח שנמצא בבית שנוהגין לאכול פת פלטר?	"כתב הרמ&quot;א (יו&quot;ד סי&#x27; קי&quot;ב) דמותר לו לאכול פת פלטר, וביאר הגר&quot;א משום אל ישנה מפני המחלוקת {וש&quot;מ דאפי&#x27; בית מקרי מקום ולאו דוקא עיר}, ועי&#x27; או&quot;ח סי&#x27; קס&quot;ח סע&#x27; ה&#x27;"	סימן תסח סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מהו הקולא של הג&#x27; אומניות?"	"איתא בגמ&#x27; שיש להם קולא טפי משאר אומניות מפני שיש להם היתר בחוה&quot;מ [כגון חייט במעשה הדיוט וספרים וכובסים למי שבא ממדינת הים (שעה&quot;צ ס&quot;ק כ&quot;ד)] וגם יש להם צורך הרבה להציבור, לפי הרמב&quot;ם מיירי במקום שנוהגין לעשות מלאכה קודם חצות ועל זה אמרינן דדוקא ג&#x27; אומניות אלו מותרים ולא שאר אומניות, ולפי הרא&quot;ש ושאר ראשונים מיירי במקום שנוהגין שלא לעשות מלאכה קודם חצות ואפ&quot;ה ג&#x27; אומניות אלו מותרים. להלכה, המחבר פסק כהרמב&quot;ם דאפי&#x27; במקום שנוהג לעשות מלאכה אינו מותר אלא ג&#x27; אומניות אלו, והרמ&quot;א הביא שיטת הרא&quot;ש דבמקום שנוהגין לעשות מלאכה כל אומניות מותרים [וכל זה מיירי כשהוא לצורך המועד דאל&quot;ה בכל אופן אסור לעשות מלאכה (ב&quot;י, מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ה)], ונוהגין כהרמ&quot;א (ערוה&quot;ש סע&#x27; ח&#x27;)"	סימן תסח סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מהו הג&#x27; אומניות?"	1) חייטים&lt;br&gt;2) ספרים&lt;br&gt;3) כובסים	סימן תסח סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין ברצענים?	"ר&#x27; יוסי ס&quot;ל דאף רצענים מותרים לעשות מלאכה, ופסקו הרוקח וכל בו כוותיה, אבל שאר ראשונים פסקו כת&quot;ק דדוקא ג&#x27; אומניות מותרים ולא רצענים, וכן קיי&quot;ל (מ&quot;ב ס&quot;ק ל&quot;א) [ומיהו אם רק צריך לתקן המקורעים ליו&quot;ט לכו&quot;ע מותר עד חצות (מ&quot;ב שם), ומבואר בתוס&#x27; (פסחים נ&quot;ה ע&quot;ב) דזהו דוקא בערב פסח אבל בחוה&quot;מ אינו מותר לתקן מנעלים אלא לעולי רגלים ואין זה מקרי דבר האבד דהרי אפשר לקנות עוד מנעלים]"	סימן תסח סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם התחיל בהיתר ועכשיו רוצה לגמור המלאכה?	"אם התחיל בהיתר [קודם הנץ החמה (מ&quot;ב ס&quot;ק ל&#x27;)] הרבינו יונה מקיל לגמור עד סוף היום, אבל הרא&quot;ש ורמב&quot;ם חולקים עליו וס&quot;ל דדינו כג&#x27; אומניות דכל זמן שהם מותרים להתחיל שאר אומניות מותרים לגמור והיינו עד חצות [להרמב&quot;ם קאי במקום שעושין מלאכה, להרא&quot;ש קאי במקום שאין עושין מלאכה], וכן קיי&quot;ל דצריך להפסיק בחצות אפי&#x27; באמצע מלאכה (מ&quot;ב ס&quot;ק ל&quot;ב)"	סימן תסח סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מושיבין תרנגולות על ביצים בערב פסח?	"רש&quot;י והטור ס&quot;ל דמותר להושיב תרנגולת על ביצים בערב פסח [והא דאמרינן דוקא לאחר ג&#x27; ימים היינו בחוה&quot;מ דאז יש לו הפסד ממון אבל פחות מזה אסור משום טרחא], אבל הרמב&quot;ם והשו&quot;ע כתבו דבערב פסח אינו מותר אלא אם כבר ישבה עליהם ג&#x27; ימים ואז מותר להחזירה או להושיב עליהם תרנגולת אחרת אבל בפחות מג&#x27; ימים ליכא הפסד כ&quot;כ ואסור להושיב תרנגולת עליהם משום טרחא [ובחוה&quot;מ אפי&#x27; בג&#x27; ימים אסור]. לפי הרמב&quot;ם הא דאמרינן דמושיבין שובכין לתרנגולים בערב פסח היינו לתקן מקום שיעמדו התרנגולים אבל לא להושיבם על הביצים, וזה מותר אפי&#x27; אחר חצות היום (מ&quot;ב ס&quot;ק ל&quot;ג). להלכה, המחבר מחמיר כהרמב&quot;ם דבפחות מג&#x27; ימים אסור להושיב תרנגולת על הביצים, אבל בשעת הצורך קצת אפשר לסמוך על רש&quot;י ושאר ראשונים דמקילין בערב פסח אפי&#x27; אם לא ישבה עליהם לג&#x27; ימים (מ&quot;ב ס&quot;ק ל&quot;ו)"	סימן תסח סעיף ו-ז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מוציאין זבל מהחצר ורפת?	"לפי גירסא שלנו בערב פסח אפי&#x27; אחר חצות מותר להוציא כל הזבל לאשפה אבל בחוה&quot;מ לא יוציאנו אלא יסלקנו לצדדים ורק אם נתרבה בחצר כרפת אז מותר להוציאה לאשפה, וכן פסק הרמב&quot;ם, אבל הרי&quot;ף גרס דאפי&#x27; בערב פסח אינו מותר להוציא הזבל לאשפה אלא אם נתרבה, ורק כשהוא תחת רגלי הבהמה [ויש בה משום בריאותה של הבהמה (ערוה&quot;ש סע&#x27; י&#x27;)] מותר להוציא הזבל לאשפה (מ&quot;ב ס&quot;ק ל&quot;ז) [לפי הב&quot;ח היינו דוקא בחצר דיש בה אנשים ג&quot;כ אבל ברפת אפי&#x27; מתחת רגלי הבהמה אינו מותר אלא לסלקנו לצדדין אבל מבואר מירושלמי דאפי&#x27; ברפת מותר להוציא הזבל מתחת רגלי הבהמה (ביה&quot;ל ד&quot;ה הזבל)]"	סימן תסח סעיף ח-ט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר להוליך ולהביא כלים מבית האומן בערב פסח?	"מותר כל היום אפי&#x27; שלא לצורך המועד [ודלא כהרמב&quot;ם דס&quot;ל דאינו מותר אלא עד חצות, והב&quot;י כתב דהוא ט&quot;ס ברמב&quot;ם], דאין זה מלאכה כלל (ערוה&quot;ש סע&#x27; י&quot;א)"	סימן תסח סעיף י		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר להקיז דם ערב יו&quot;ט?	"איתא בגמ&#x27; (שבת קכ&quot;ט ע&quot;ב) דבערב שבועות יש סכנה דיצא שד ששמו טבוח ואלו לא קבלו ישראל את התורה הוי טבח להו לבשרייהו ולדמייהו [וביאר המחה&quot;ש שבכל הזמנים שאירע לאבותינו ענין מה, כשיגיע זמן ההוא שוב מתעורר קצת מעין אותו דבר וענין ההוא {ונמצאת שיש סכנה זו כל שנה ושנה}], וגזרו רבנן כל ערב יו&quot;ט אטו ערב שבועות [ואפי&#x27; ערב ר&quot;ה ויוה&quot;כ בכלל הגזירה (רבבות אפרים ח&quot;א סי&#x27; ש&quot;מ)], והדרכ&quot;מ (ס&quot;ק ג&#x27;) הביא שרבינו פרץ מקיל לגמרי כיון דדשו ביה רבים שומר פתאים ה&#x27; אבל להלכה פסק הרמ&quot;א ככל בו דמחמיר אע&quot;פ שדשו בה רבים"	סימן תסח סעיף י		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בערב יו&quot;ט אחרון של פסח?	המג&quot;א (ס&quot;ק ט&quot;ו) הביא ממטה משה דמותר דאינו רגל בפנ&quot;ע (מ&quot;ב ס&quot;ק ל&quot;ח) {משמע דהושענא רבא אסור משום שמיני עצרת הוי רגל בפנ&quot;ע, ואע&quot;פ דהיינו רק לגבי פז&quot;ר קש&quot;ב, י&quot;ל ע&quot;פ רמז דאות קו&quot;ף הוי הקזה}	סימן תסח סעיף י		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בלילה שלפני ערב יו&quot;ט?	כתב המג&quot;א (ס&quot;ק ט&quot;ו) דמותר חוץ מליל הושענא רבא דהוי יום דין (מ&quot;ב ס&quot;ק ל&quot;ח)	סימן תסח סעיף י		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם יו&quot;ט חל ביום ראשון?	"אסור להקז דם בערב שבת כשהוא קודם שבועות אבל מותר כשהוא קודם פסח (כה&quot;ח ס&quot;ק צ&quot;ח בשם מהר&quot;י ברונא סי&#x27; קי&quot;ח)"	סימן תסח סעיף י		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין לגבי שרעפי&quot;ן?	"המג&quot;א (ס&quot;ק ט&quot;ו) הביא מח&#x27; בזה, המהר&quot;י וייל ס&quot;ל דדינו כהקזה ואסור, והמהרי&quot;ל מקיל [דדם זה אינו מפנימיות הגוף כדם הקזה (ערוה&quot;ש סע&#x27; ג&#x27;)] חוץ מהושענא רבא דהוי יום דין, והכריע הח&quot;י (ס&quot;ק ט&quot;ו) להחמיר בערב שבועות דהוא מדינא אבל מקיל בשאר ערב יו&quot;ט דהוי רק גזירה (מ&quot;ב ס&quot;ק ל&quot;ח)"	סימן תסח סעיף י		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין במקום סכנה ממש?	"אם אמרו הרופאים שצריך להקיז דם מותר (א&quot;ר, פמ&quot;ג א&quot;א ס&quot;ק ט&quot;ו), והוסיף המ&quot;ב (ס&quot;ק ל&quot;ח) משום כיון דדשו בה רבים שומר פתאים ה&#x27; {וצ&quot;ב למה צריך טעם זה}"	סימן תסח סעיף י		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין 1) בניתוח 2) donate blood - תרמת דם 3) blood test?	"1) כיון שהוא שעת סכנה טוב לדחות הניתוח אם אפשר, ובפרט כשהוא ערב שבועות (ציץ אליעזר חי&quot;ב סי&#x27; מ&quot;ו) 2) הציץ אליעזר (שם) מחמיר בזה [ובמקום לחץ מקיל לספרדים], אבל הקובץ הלכות (פי&quot;ד סע&#x27; י&quot;ד) מקיל דאין זה דומה להקזת דם 3) הרבבות אפרים (ח&quot;א סי&#x27; ש&quot;מ) מקיל מפני שהוא מעט דם ואינו מרגיש בה שום חולשה"	סימן תסח סעיף י		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם אומרים מזמור לתודה בערב פסח?	"כתב הט&quot;ז (ס&quot;ק ז&#x27;) דאין אומרים אותה כיון שאינו יכול להקריב תודה בערב פסח, והקשה הלבוש א&quot;כ למה אומרים תודה בפרק איזהו מקומן, ותי&#x27; הט&quot;ז דהיינו לזכרון בעלמא משא&quot;כ מזמור לתודה הוי במקום הקרבת תודה, ומ&quot;מ כתב הפמ&quot;ג (מש&quot;ז ס&quot;ק ז&#x27;) אם התחיל לומר מזמור לתודה אינו פוסק שהפר&quot;ח הביא שיש מקומות שנוהגין לאומרה (עי&#x27; מש&quot;כ לעיל סי&#x27; תכ&quot;ט)"	סימן תסח סעיף י		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם צריך לטבול בערב פסח?	"הערוה&quot;ש (סע&#x27; י&quot;א) הביא שיש נוהגין כן אבל אינו חובה"	סימן תסח סעיף י		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם אומרים סדר הקרבת קרבן פסח?	"כתב הערוה&quot;ש (סע&#x27; י&quot;א) שנוהגין לאומרה אחר מנחה, וכן מוזכר במ&quot;ב לקמן (ס&quot;ס תע&quot;א)"	סימן תסח סעיף י		
