#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	נג. 1 קטע ראש אזנה וכד' פחתה ולא חסרה, ירק בפניה וכד' האם ביטל את הע&quot;ז?	"קטע ראש אזנה וכד' שהחסירה ודאי שביטלה.<p dir=""rtl"">פחסה ולא חסרה אם זה בפניה (שביטל צורתה) בטלה.</p><p dir=""rtl"">ירק בפניה וכד' לא ביטלה דכתיב &quot;והיה כי ירעב והתקצף וקלל במלכו ובאלהיו ופנה למעלה&quot; וכתיב בתריה &quot;ואל ארץ יביט והנה צרה וחשכה וגו' &quot;.</p>"	עבודה זרה נג.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	נג. 2 גוי שמכר ע&quot;ז שלו או משכנה (לצורף גוי או ישראל) האם בטלה?	"שנינו במשנה רבי אומר ביטל וחכמים אומרים לא ביטל, ופליגי בגמרא רב ור' יוחנן חד אמר מחלוקת בצורף גוי אבל בצורף ישראל לכו&quot;ע אסור וחד אמר בין בזו ובין בזו מחלוקת.<p dir=""rtl"">אמר רבי נראים דברי שמכרה לחבלה היינו לישראל, ודברי חבריי שמכרה לעבדה היינו לגוי (כפי' הגמ' את דבריו) וזה כמ&quot;ד בצורף ישראל פליגי ואף בצורף גוי, ולמ&quot;ד בצורף גוי פליגי ולא ישראל יפרש נראים דברי לחברי ... שאף חברי לא נחלקו עלי.. (ע' תוס').</p>"	עבודה זרה נג.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	נג. 3 ישראל הלוקח גורטאות מהגוי ומצא שם ע&quot;ז האם היא בטלה כיון שמכרה ומדוע?	מוכח בבריתא שלא בטלה, למ&quot;ד פליגי במוכר לישראל ניחא כדעת רבנן, אבל למ&quot;ד לישראל לכו&quot;ע בטלה י&quot;ל שאינו בטל כיון שמכרה אדעתא דגורטאות ולא אדעתיה דע&quot;ז.	עבודה זרה נג.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	נג: 1 'ת&quot;ר לוה עליה או שנפלה עליה מפולת או שגנבוה ליסטין או שהניחוה הבעלים והלכו למדינת הים אם עתידין לחזור כמלחמת יהושע אינה בטלה' מדוע נצרכו כל הדוגמאות? ומדוע תלו במלחמת יהושע?	"מלוה אין ראיה למפולת שניתן לומר מדלא מכרה ש&quot;מ לא בטלה, מה שאין כן מפולת מדלא פינה אולי ביטלה.<p dir=""rtl"">במפולת אפשר לומר שאינה בטילה אף שלא פינה שיכול לפנות מתי שירצה, אבל גנבוה ליסטים אפשר לומר מדלא מהדר בתרא ש&quot;מ ביטלה.</p><p dir=""rtl"">ליסטים אפשר לומר שלא ביטלה, שאומר אם ליסטים גוים יעבדו אותה, ואם ישראלים כיון שדמיה יקרים ימכרו אותה לאחר שיעבדה, קמ&quot;ל אפ' שהלכו ולא לקחו אותה איתם אינה בטלה.</p><p dir=""rtl"">ה&quot;פ אם עתידים לחזור דינם כמה שכבשו במלחמת יהושע שלא בטל, וקמ&quot;ל שהאשרות שנמצאו בזמן יהושע היו אסורים, שישראל גילו בעגל דניחא להו בעבודה זרה.</p>"	עבודה זרה נג:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	נג: 2 ישראל שזקף לבנה לעבדה ובא גוי ועבדה האם נאסרה ומנין?	רב יהודה אמר רב שאסורה, המקור לזה מדאמר רחמנא &quot;ואשריהם תשרפון באש&quot; אף שהארץ היתה שלנו ואין אדם אוסר דבר שאינו שלו {ואף מה שהיה קודם לאברהם היו יכולים לבטל ולא צריך לאבד באש}, בעגל שאיוו לאלהות הרבה נתנו הסכמה לעבודה זרה ויש באפשרותם לאסור. [מה שעבדו אחר העגל ה&quot;נ שמותר, אלא שמאן מוכח מה היה קודם ומה אח&quot;כ.]	עבודה זרה נג:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	נג: 3 עבודה זרה שהניחוה עובדיה האם מותרת (בית נמרוד האם הוא מותר)?	"בשעת שלום - מותרת,<p dir=""rtl"">בשעת מלחמה - אסורה, אם היה יכול לחזור אחר המלחמה ולא חזר ש&quot;מ ביטלה ומותרת, וכן אמר ר' ירמיה בר אבא אמר רב בית נמרוד כיון שלא חזרו הרי הוא כשעת שלום ואסור.</p>"	עבודה זרה נג:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	נג: 4 בימוסיאות של מלכים האם אסורים ומדוע?	כיון שמעמידים אותה בשעה שהמלכים עוברים והמלכים פעמים מניחים דרך זו והולכים בדרך אחרת לכן מותרים.	עבודה זרה נג:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"נג: 5 בימוסיאות ומזבחות שנשברו האם מותרים ומדוע?<p dir=""rtl"">מהו בימוס ומהו מזבח?</p>"	"בימוסיאות - ר' יוחנן ור&quot;ל אמרו בימוס שנפגם מותר, ואף למ&quot;ד עובדים לשברים ה&quot;מ ע&quot;ז שכבר עבדה זילא ליה מילתא לבטלה, אבל בימוס מניחו ונוטל אחר, תניא כוותיהו. רב ושמאול אמרו בימוס שנפגם אסור אף למ&quot;ד אין עובדים לשברים דע&quot;ז זילא ליה מילתא לעבוד לשברים אבל בבימוס לא איכפת לו.<p dir=""rtl"">מזבחות ודאי אין בטלים עד שינתצו רובם שנאמר &quot;בשומו כל אבני מזבח כאבני גיר מנופצות' ואז 'לא יקומו אשרים וחמנים&quot;.</p><p dir=""rtl"">החילוק להכיר בין בימוס למזבח, שבימוס הוא מאבן אחת ומזבח הוא מהרבה אבנים.</p>"	עבודה זרה נג:		
