#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ו. א האם גוי נידר ונודר ומקדיש לבדק הבית (בתחילה ובסוף, דבר שאינו מסוים, מלכות)?	"הגויים נודרים ונידרים.<p dir=""rtl"">מה שיכולים להקדיש לבדק הבית זה דוקא בסוף ולא בתחילה ואפ' מים ומלח (משום רפיון וע' רש&quot;י פ' שני להיפך), ודבר מסוים לעולם לא. וממלכות אף בתחילה מקבלים שאינה חוזרת בה.</p>"	ערכין ו.		ראשון
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ו. ב גוי שהפריש תרומה. התנדב קורה ושם כתוב עליה. מה דינו, ומה הטעם?	"בתרומה - מכריו בודקין אותו, אי בדעת ישראל הפרישה תינתן לכהן ואם לאו טעונה גניזה חיישינן שמא בלבו לשמים.<p dir=""rtl"">התנדב קורה - בודקין אותו, אם אמר בדעת ישראל הפרשתיה יגוד וישתמש במותר, ואם לאו טעונה גניזה חישינן שמא בלבו לשמים, וקמ&quot;ל שאף ששם כתוב עליה אינו אוסר את כל העץ דשם שלא במקומו אינו קדוש.</p>"	ערכין ו.		ראשון
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ו. ג המפריש סלע לצדקה האם יכול לשנותה?	"כל זמן שלא באה ליד גבאי מותר לשנותה בין לעצמו ובין לאחר בין זו ובין עלי [ר' זעירי סבר דוקא בעלי ואין הלכה כמותו].<p dir=""rtl"">משבאת ליד גבאי אסור לשנותה, אלא אם כן עניים מרויחים מזה כמו אצל רבי ינאי.</p>"	ערכין ו.		ראשון
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ו: א המקדיש דבר מסוים לבית כנסת האם אפשר לשנות אותו, בישראל או בגוי?	"בישראל - לדבר הרשות אסור ולדבר מצוה מותר. <p dir=""rtl"">בגוי - כל זמן שלא נשתקע שמו אסור דפעי ולאחר שנשתקע מותר. אם אין דרכו לחזור למקום זה, היו כאלו שהתירו והיו שאסרו שלפעמים חוזר.</p>"	ערכין ו:		ראשון
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ו: ב הגוסס והיוצא ליהרג האם נידרים ונערכים?	"אינם נידרים, שאינן בני דמים.<p dir=""rtl"">גוסס - אינו נערך שאינו בהעמדה והערכה. </p><p dir=""rtl"">יוצא להרג - לת&quot;ק אינו נערך דכתיב &quot;כל חרם לא יפדה&quot;, לר' חנינא בן עקביא נערך שדמיו קצובים, והאי קרא ללמדנו שאין יכול ליתן פדיון נפשו.</p>"	ערכין ו:		ראשון
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"ו: ג היוצא להירג האם נודר מעריך ומקדיש<p dir=""rtl"">אם הזיק או חבל באחרים האם חייב בתשלומין ומדוע (2)?</p>"	"נודר ומעריך ומקדיש<p dir=""rtl"">אם הזיק ר' יוסי מחייב בתשלומין וחכמים פוטרים. רב יוסף אמר שנחלקו האם מלוה ע&quot;פ גובה מהיורשים, ורבא אמר שנחלקו האם מלוה הכתובה בתורה ככתובה בשטר. איכא דמתני לה על היוצא ליהרג וחבל באחרים.</p>"	ערכין ו:		ראשון
