#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהיכן הוכיחו לרבה דהבלעת תחומין מילתא, (2) ומה תירץ רבה ? 	"א. משבת במערה שיש בתוכה ארבעת אלפים אמה, ועל גבה פחות, דמהלך מב' פתחיה. וענה רבה דהוא משום דשבת באויר מחיצות מבעוד יום.<p></p><p dir=""rtl"">ב. מהא דאמר ר""א דב' אמות יכנס לתחומו, והיינו לטעמיה דד""א של אדם הוא באמצען. ולדבר מצווה מודו רבנן לר""א. [וע""ז לא ענה רבה].</p>"	<br/>עירובין דף מה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה התי' לסתירה דבמתני' תנן דהיוצא לדבר מצווה יש לו אלפיים, ובסיפא תנן ביצא להציל מן הגיס דחוזר למקומו ? </p><p dir='rtl'>ומה התי' לסתירה ממתני' דר&quot;ה דגם היוצא להציל מן הגיס יש לו אלפיים לבד ? (2)	על מתני' י&quot;ל דיצא להציל שאני, שלא ירדפו אחריו אויבים. ורק קשה ממתני' דר&quot;ה.</p><p dir='rtl'>ותי', די&quot;ל דיש לו אלפיים, ומה שאמרו למקומן היינו שמחזיר את הכלי זיין עמו.</p><p dir='rtl'>או דבנצחו ישראל אלפיים, נצחו עכו&quot;מ חוזרין למקומן.	<br/>עירובין דף מה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	נכרים שצרו על עירות ישראל, האם נלחמים בהם בשבת ?	באו על עסקי נפשות נלחמים, על עסקי ממון לא.</p><p dir='rtl'>ובעיר ספר אפילו באו על עסקי תבן וקש נלחמים, שלא תהא הארץ נוחה להכבש לפניהם.	<br/>עירובין דף מה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה היה המעשה באנשי קעילה, ומה שאל דוד באורים ותומים ?	היא היתה סמוכה לספר, והנכרים באו עליה בשבת על עסקי תבן וקש.</p><p dir='rtl'>ואין לפרש דדוד שאל אם מותר או אסור, דשמואל וב&quot;ד קיים. אלא שאל אם יצליח להציל. וכ&quot;מ מתשובת האורים ותומים.	<br/>עירובין דף מה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מי שהיה בדרך ומצא עצמו בשבת סמוך לעיר, האם מותר להכנס ?</p><p dir='rtl'>ומה הראייה מר&quot;ט והדחייה ?	מח' ר&quot;מ ור' יהודה.</p><p dir='rtl'>ר' יהודה הוכיח להתיר מר&quot;ט שמצאוהו רועי בקר, ונכנס לעיר לבית המדרש.</p><p dir='rtl'>ור&quot;מ דחה דאפשר דהיתה דעתו לכך מבעוד יום. או דבית המדרש היה תוך התחום.	<br/>עירובין דף מה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מי שישן בדרך ולא ידע שחשיכה, כמה מקום יש לו? ומה הדין בחפצי הפקר?	לרבנן אף אדם ישן לא קנה שביתה אלא ד&quot;א, וכ&quot;ש חפצי הפקר.</p><p dir='rtl'>לר' יוחנן בן נורי ישן קונה, וספק אם הוא משום דניעור קני ישן קני, או דאף הפקר קונה. ורב יוסף הוכיח דאף הפקר קונה.	<br/>עירובין דף מה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	רב יוסף הוכיח מהא דגשמים שירדו מערב יו&quot;ט יש להם אלפייים אמה לכל רוח, דלריו&quot;ח בן נורי לכה&quot;פ חפצי הפקר קונים שביתה. ודחו די&quot;ל דאיירי במים הסמוכים לעיר ודעת אנשי העיר עליהם. מה השיב ע&quot;ז רב יוסף ?	דא&quot;כ לא היה להם להיות אלפיים סתם, אלא כרגלי אנשי העיר, שאם ערבו למקום אחר א&quot;א להוליכם לצד זה.	<br/>עירובין דף מה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה דין השביתה של מים שבבור של יחיד, ושל אנשי העיר, ושל עולי בבל ושבטים ?	של יחיד כרגליו.</p><p dir='rtl'>של העיר, כרגלי אנשי העיר.</p><p dir='rtl'>של עולי בבל ושבטים, לר' יוחנן בן נורי אלפיים אמה, לרבנן כרגלי הממלא.	<br/>עירובין דף מה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מים שירדו ביו&quot;ט כרגלי כל אדם:</p><p dir='rtl'>מדוע אינם קונים שביתה באוקיינוס ? (3)</p><p dir='rtl'>ומדוע לא בעננים ? (3)	"באוקיינוס, א. בעבים שהצטברו מערב יו""ט ע""י סימן. ב. בלא סימן נמי ספק להקל. ג. באוקיינוס מיינד ניידי, וכה""ג אינם קונים שביתה.<p></p><p dir=""rtl"">בעננים: א. אין תחומין למעלה מי', ותקשי לצד דיש. ב. מיבלע בליעי בעבים, וקשה דהו""ל נולד. ג. מיינד ניידי.</p>"	<br/>עירובין דף מה		
