#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כג. 1 כיצד מלקים אותו כופה שתי ידיו על העמוד, קורע את בגדיו, [אבן נתונה מאחריו] חזן הכנסת עומד ע&quot;ג ורצועה של עגל בידו, כפולה, שתי רצועות עולות וירדות בה, ידה טפח [ורחבה טפח וראשה מגיע ע&quot;פ כריסו] ומכה אותו שליש מלפניו ושני שליש מאחריו, מכהו מוטה, המכה מכה ביד אחת ובכל כחו, מהם המקורות והביאורים לדינים אלו?	"כופה וקורע - משום &quot;ונקלה&quot;.<p dir=""rtl"">רצועה של עגל - דכתיב &quot;ארבעים יכנו&quot; וסמיך ליה &quot;לא תחסום שור בדישו&quot;.</p><p dir=""rtl"">כפולה אחת לשנים ושנים לארבעה - מדלא כתיב 'יטיהו' אלא 'והפילו' ש&quot;מ תרתי, דקאי נמי על הרצועה.</p><p dir=""rtl"">שתי רצועות - תני של חמור, כדתיב &quot;ידע שור קונהו וחמור אבוס בעליו&quot; יבא מי שמכיר ויפרע מי שאינו מכיר.</p><p dir=""rtl"">ידה טפח - אביי אמר שהיה לכל חזן רצועה משלו, רבא הקשה דנפישי רצועות, אלא היה לה אבקתא שיכול להגדיל ולהקטין.</p><p dir=""rtl"">שליש מלפניו שני שליש מאחריו - והפילו השופט והכהו לפניו כדי רשעתו במספר רשעה אחת מלפניו שתי רשעיות מאחריו.</p><p dir=""rtl"">לא עומד ולא שוכב אלא מוטה - שנאמר &quot;והפילו השופט והכהו לפניו&quot; (אולי מכאן דעומד על גביו).</p><p dir=""rtl"">בידו אחת בכל כחו - תנא מגביה בשתי ידיו ומכה בידו אחת, כי היכי דליתה מדידיה.</p>"	מכות כג.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כג. 2 אלו דברים בסוגיתנו למד מסמוכים רב ששת משום רבי אלעזר בן עזריה (רצועה, יבמה, מועד ולשון)?	"מנין שמכים ברצועה של עגל&nbsp;&nbsp;- &quot;ארבעים יכנו&quot; וסמיך ליה &quot;לא תחסום שור בדישו&quot;.<p dir=""rtl"">מנין ליבמה שנפלה לפני מוכה שחין שאין חוסמים אותה - דסמיך &quot;לא תחסום שור בדישו&quot; ל&quot;כי ישבו אחים יחדיו&quot;.</p><p dir=""rtl"">כל המבזה את המועדים כאילו עובד ע&quot;ז - דסמיך &quot;אלהי מסיכה לא תעשה לך&quot; ל&quot;את חג המצות תשמור&quot;.</p><p dir=""rtl"">כל המספר לשון הרע וכל המקבל לשון הרע וכל המעיד עדות שקר ראוי להשליכו לכלבים - דסמיך &quot;לכלב תשליכון אותו&quot; ל&quot;לא תשא שמע שוא&quot; קרי ביה נמי לא תשיא.</p>"	מכות כג.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כג. 3 האם מעמידים חזנים חסרי כח ויתירי מדע או חסרי מדע ויתירי כח?	ת&quot;ק אומר דוקא חסרי כח ויתירי מדע, ר' יהודה אומר אף חסרי מדע ויתירי כח, אמר רבא מסתבר כר' יהודה מדהצריך להזהיר שלא יוסיף ש&quot;מ דאיכא חזנים חסרי מדע, וחכמים סוברים דאין מזרזים אלא למזורז.	מכות כג.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כג. 4 כיצד מקראים בשעת ההכאה, ומה מקראים?	"הגדול שבדיינין קורא השני מונה והשלישי אומר הכהו. וקורא אם לא תשמור לעשות וגו' והפלה ה' את מכותך וגו' [ושמרתם את דברי הברית הזאת וגו' וחותם והוא רחום &lt;הגר&quot;א ל&quot;ג זה&gt;].<p dir=""rtl"">לכתחילה מצווה לכוין לגמור עם סיום ההכאה ומאריך ומקצר לפי מספר המכות, אבל אם לא כיוון וסיים לקרא לפני סיום המכות, חוזר לתחילת המקרא שוב.</p>"	מכות כג.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כג. 5 האם יש איסור לא יוסיף להכותו במכה מועטת?	אף דכתיב מכה רבה אסור להכות אף מכה מועטת, ומה שאמרה תורה 'מכה רבה' ללמד על הראשונות שהם מכה רבה.	מכות כג.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"כג. 6 איש ואשה שנתקלקלו ברעי ובמים, ברח, נפסקה רצועה, האם נפטרים ממלקות, ומתי, ומדוע?<p dir=""rtl"">[אומדים אותו שיתקלקל ברעי וכד' האם פוטרים אותו?]</p>"	"כתיב &quot;ונקלה אחיך לעניך&quot; כיון שקלה הרי הוא כאחיך ולכן לר&quot;מ אחד איש ואחד האשה ברעי ולא במים, לר' יהודה האיש ברעי והאשה במים, וחכ&quot;א אחר האיש ואחד האישה בין ברעי בין במים.<p dir=""rtl"">ברח - אפ' רק כפתוהו נפטר, כיון דרץ. אבל נפסקה רצועה - אם לקה כבר אפ' מכה אחת, נפטר, לא לקה, אינו נפטר.</p><p dir=""rtl"">אמדהו שיקלה לאחר שיצא מב&quot;ד או קודם שיכו אותו - אינו נפטר, אבל אם אמדהו שאחר שילקה יקלה פוטרים אותו, דכתיב &quot;והכהו וגו' ונקלה&quot; ולא שנקלה קודם שהכהו.</p>"	מכות כג.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"כג: 1 כל חייבי כריתות שלקו האם נפטרו ידי כריתותן?<p dir=""rtl"">[כיצד תתבאר המשנה 'אין בין שבת ליום הכפורים אלא שזה זדונו בידי אדם וזה זדונו בהכרת'?]</p>"	"ר' חנניה בן גמליאל אמר שנפטרו דכתיב &quot;ונקלה אחיך לעיניך&quot; כשלקה אחיך הוא, א&quot;ר יוחנן חלוקים עליו חבריו, אמר רב אדא בר אהבה אמר רב הלכה כר' חנניה בן גמליאל דקראי דרשינן כוותיה.<p dir=""rtl"">מה ששנינו אין בין שבת ליום הכפורים אלא שזה זדונו בידי אדם וזה זדונו בהכרת - אמר רב אדא בר אהבה אמרו בי רב שזה כרבנן, דלרחב&quot;ג שניהם בידי אדם, רב נחמן אמר שזה כר' יצחק דס&quot;ל מלקות בחייבי כריתות ליכא, רב אשי אמר אפ' כרבנן, זה עיקר זדונו בידי אדם וזה אין עיקר זדונו בידי אדם.</p>"	מכות כג:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כג: 2 'א''ר יהושע בן לוי שלשה דברים עשו ב''ד של מטה והסכימו ב''ד של מעלה על ידם' אלו הם ומנין שהסכימו על ידם?	"מקרא מגילה - דכתיב &quot;קימו וקבלו היהודים&quot; קיימו למעלה מה שקבלו למטה.<p dir=""rtl"">שאילת שלום - דכתיב &quot;והנה בועז בא מבית לחם ויאמר לקוצרים ה' עמכם&quot; והסכימו על ידו דכתיב &quot;ה' עמך גבור החיל&quot; </p><p dir=""rtl"">הבאת מעשר - דכתיב &quot;הביאו את כל המעשר אל בית האוצר ויהי טרף בביתי ובחנוני נא בזאת אמר ה' צבאות אם לא אפתח לכם את ארובות השמים והריקותי לכם ברכה עד בלי די&quot; היינו עד שיבלו שפתותיכם מלומר די.</p>"	מכות כג:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כג: 3 א''ר אלעזר בג' מקומות הופיע רוח הקודש' אלו הם ומנין?	"בבית דינו של שם - דכתיב &quot;ויכר יהודה ויאמר צדקה ממני&quot; מנא ידע, אלא יצאת בת קול ואמרה ממני יצאו כבושים.<p dir=""rtl"">בבית דינו של שמואל - דכתיב &quot;הנני ענו בי נגד ה'&nbsp;&nbsp;וגו' ויאמר עד&quot; מדלא כתיב ויאמרו ש&quot;מ דקאי על הקב&quot;ה דיצאת בת קול ואמרה אני עד בדבר זה. </p><p dir=""rtl"">בבית דינו של שלמה - דכתיב &quot;ויען המלך ויאמר תנו לה את הילד החי והמת לא תמיתוהו היא אמו&quot; וידע ע&quot;י בת קול שאינה מערימה.</p><p dir=""rtl"">רבא אמר שאין ראיה מהפסוקים, דביהודה איכא למימר שחישב הימים ואין לתלות באחר דלא תלינן בספק במקום ודאי, בשמואל אפשר לומר שקרא לכל ישראל יחד כיחיד, בשלמה אפשר לומר שידע מדזאת מרחמת וזאת לא ש&quot;מ היא אמו, אלא דהופיע בת קול הוא גמרא.</p>"	מכות כג:		
