#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	קטז. א מקום הכתב שנמחק, הגליונים של ס&quot;ת, האם מצילים אותם מפני הדליקה?	מקום הכתב שנמחק ודאי שאין מצלים שכל קדושתו באה מחמת הכתב וכשאין כתב בטלה קדושתו.</p><p dir='rtl'>הגליונים של מעלה ושל מטה וכד' הסתפקו בגמרא ולא נפשט.	שבת קטז.		טז
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	קטז. ב ספרי מינים האם מצילים אותם מפני הדלקה והאם מותר לאבדם ביד?</p><p dir='rtl'>ומה הדין ספרי דבי אבידן?	אין מצלים אותם לא מפני הדלקה ולא מן המים ולא מהמפולת ולא מכל דבר המאבדם. </p><p dir='rtl'>ר' יוסי אומר בחול קודר את האזכרות שבהם וגנזם והשאר שורפן, ר&quot;ט אומר ששורף אותם ואת האזכרות שבהם, אמר ר' ישמעאל ק&quot;ו אם לעשות שלום בין איש לאשתו אמרה תורה שמי שנכתב בקדושה ימחק, הללו שמטילים איבה ותחרות בין ישראל לאביהם שבשמים על אחת כמה וכמה.</p><p dir='rtl'>ספרי דבי אבידן בעי מיניה יוסף בר חנין מר' אבהו ואין ולאו ורפיא בידיה	שבת קטז.		טז
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	קטז. ג האם מותר להכנס לבתי מינים, בי אבידן, בי נצרפי?	לבתי מינים אמר ר' טרפון אפי’ אחד רץ אחריו להרגו נכנס לבית ע&quot;ז ולא לבתיהם של אלו שהללו מכירים וכופרים.</p><p dir='rtl'>רב לא אזיל לבי אבידן (מקום שמתוכחים בו בעניני דתות) וכל שכן לבי נצרפי (מקום של ע&quot;ז), שמואל לבי נצרפי לא הלך אבל לבי אבידן הלך, רבא התחמק מללכת, מר בר יוסף הלך ולא פיחד ולבסוף בא לידי סכנה.	שבת קטז.		טז
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	קטז: א האם קוראים בכתובים בשבת ומדוע (ומתי בשבת אסור)?	אין קוראים בכתובים, אבל שונין בהן ודורשין בהן נצרך לפסוק מביא ורואה בו .</p><p dir='rtl'>לחכמים הטעם שאין קוראים בהם מפני ביטול בית המדרש. לסתמא דגמ' (למסקנא) לרב לא אסרו אלא במקום בית המדרש אבל שלא במקום בהמ&quot;ד מותר, לשמואל בין במקום בית המדרש ובין שלא במקומו אסור, ודוקא בזמן בית המדרש אבל שלא בזמן בהמ&quot;ד מותר, לכן במקומו נהגו לקראות בכתובים במנחה בשבת. ולרב אשי לכו&quot;ע בזמן בית המדרש אין קוראים ושלא בזמן בית המדרש קוראים.</p><p dir='rtl'>לר' נחמיה הטעם שאין קוראים בהם כדי שיאמרו בכתבי הקודש אין קוראים ק&quot;ו בשטרי הדיוטות, ולרב אשי אליבא דר&quot;נ אמר שמואל שאף שלא בזמן בית המדרש אין קוראים (אבל שמואל עצמו לא ס&quot;ל הכי אלא כרבנן, לכן נהגו במקומו לקרא בכתובים, במנחה בשבת).	שבת קטז:		טז
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	קטז: ב במה נחלקו ר' ישמעאל בנו של ריב&quot;ב וחכמים גבי להפשיט את עור הפסח בשבת, מאי אהדרו ליה חברייא?	י&quot;ד שחל להיות בשבת ר&quot;י בריב&quot;ב אמר שאין מפשיטין את הפסח אלא עד החזה שזה מה שנצרך לצורך גבוה להוציא האמורים, חכמים אומרים שמפשיט את כולו דכתיב &quot;כל פועל ה' למענהו&quot; ולכן התירו כאן, לרב יוסף שלא יסריח ולכן ביום קר אין היתר, ולרבא שלא יהיו קדשי שמים מוטלים כנבלה, אבל אם מונח על שולחן של זהב אין היתר, [ר&quot;י בריב&quot;ב דורש שלא יוציא את האמורים קודם הפשטת העור משום נימים].</p><p dir='rtl'>אמרו לו חברייא כמו שהתירו לטלטל תיק הספר עם הספר כך מותר להפשיט את העור באיסור דרבנן שאינו צריך את העור ושקיל ליה בברזי שאין בזה פסיק רישא. [להו&quot;א רצו לומר שנחלקו גם לענין טלטול העור].	שבת קטז:		טז
