#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם יש בנין וסתירה בכלים?	"קיי""ל דאין בנין וסתירה בכלים, ומ""מ אסור לעשות כלי גמור, ולגבי סתירת כלי גמור השו""ע אוסר [מדרבנן דהוי מקלקל (מ""ב ס""ק ז')], ואפי' נקב דעלמא אסור (מ""ב ס""ק ח') [והקשה רע""א מהו לשון ""אפילו"" הרי נקב חמור טפי משבירה כדמצינו לגבי מוסתקי, ותי' הערוה""ש (סעי' ט') דהשו""ע מיירי בנקב דרך שבירה {וש""מ דאפי' במוסתקי שייך נקב דרך שבירה}], אבל הגר""א מקיל כל זמן שאינו עושה כלי ע""י שבירתה דאז חייב משום מכה בפטיש (מ""ב ס""ק ז'), ומ""מ אפי' להגר""א אסור מדרבנן (חזו""א סי' נ""א ס""ק ז') {אכן משו""ע בסמוך (סעי' ז') מבואר דהאי ראשונים ס""ל דמותר לגמרי ואינו אסור מדרבנן}"	סימן שיד סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"איתא בעירובין (ל""ד ע""ב) דאסור לשבור מגדל של אבנים, וצ""ע דאמרינן בשבת (קמ""ו ע""א) דמותר לשבור חבית לאכול ממנה גרוגרות?"	"1) תרצו תוס' דמותר לשבור מוסתקי ולא כלי גמור<br>2) הר""ן תי' דמותר לשבור כלי קטן פחות ממ' סאה אבל לא מגדל שהוא יותר ממ' סאה [והא דמצינו דחייב משום בונה כשעייל שופתא בקופינא דמרא, היינו כשעושה כלי מתחילתו או כשצריך אומן להחזירו {ואפ""ה אינו חייב עליו משום סתירה דאין חשיבות בסתירת כלי במה שהבנין סתור אלא בתיקון שבא ע""י הסתירה (הגהות והערות בשם אג""מ או""ח ח""א סי' קכ""ב ענף ז')}], ואפי' כלי קטן מותר מפני שהוא מקלקל לצורך שבת<br>3) רש""י ס""ל דמותר לשבור החבית דהוי מקלקל [והקשה הר""ן דעדיין אסור מדרבנן מדרבנן, ותי' דמותר לצורך שבת, אמנם המג""א (ס""ק א') הביא דשאר ראשונים חולקים על רש""י וס""ל דלא מתירין סתירה במקלקל לצורך שבת, והביה""ל (ד""ה אסור) מצדד דאפי' רש""י לא התיר אלא בסתירת כלי ולא בשאר מלאכות, והביה""ל מסיק דאין להקל בזה כלל. ובאמת, החת""ס ועוד אחרונים ביארו שיטת רש""י דהוא ס""ל דליכא איסור סתירה בכלים כלל אפי' סתירה גמורה כי היכי דלית ליה בנין כלים כלל (כמ""ש רש""י ע""ד ע""ב), והא דכתב דהוא מקלקל ר""ל בא לבאר למה אינו חייב משום מכה בפטיש ועל זה כתב דהוא מקלקל וליכא מכה בפטיש]<br>4) הירושלמי ס""ל דהגמ' בעירובין מיירי במגדל של אבנים דא""א לשברה, משא""כ הגמ' בשבת מיירי בשל עץ דאפשר לשבור [ועדיין צריך לפרש למה באמת הוא מותר לשבור החבית של עץ]"	סימן שיד סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בכלי מוסתקי?	"מותר לשבור הכלי [ודוקא כשהוא פחות ממ' סאה (רמ""א), אבל הרשב""א מקיל אפי' כשהוא מחזיק מ' סאה, וע""י עכו""ם יש להקל (ביה""ל ד""ה שאינה), וגם אין למחות ביד המקילין ע""י ישראל (ערוה""ש סעי' ח')] ואפי' שלא במקום המדובק בזפת (פמ""ג מש""ז ס""ק א' ומ""ב ס""ק ד', שלא כלבוש), ובלבד שלא יכוין לפתח יפה [או מתיז ראשה למעלה ומכוין ליפות השבירה שתשאר עוד כלי (מ""ב ס""ק ה')] {ומבואר בב""י לקמן (סי' שכ""ב סעי' ה') דמותר לעשות פתח יפה כל זמן שאינו מכוין לעשותו וכמ""ש שמותר לקטום בשמים להריח אע""פ שממילא עושה כלי, ויש לפרש ע""פ המגיד משנה (מובא במג""א לקמן סי' שי""ח ס""ק ל""ו) דכל זמן שאינו מכוין לעשות כלי מותר, אמנם זהו דוקא כשפותחו בשינוי דומיא דהתם דמותר דוקא לקוטמו בידו ולא בכלי, ועי' בסמוך דיתכן דלא קיי""ל כב""י זה}"	סימן שיד סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	חבית של מרקחת, האם מותר להסיר החשוקים שהולכים סביבה?	"אסור משום סתירת כלי דדרכה לעשותה הכי ואינו נחשב כמוסתקי, אבל אם קשורים ע""י חבלים יש להקל, וע""י עכו""ם יש להקל בכל אופן (מג""א לקמן ס""ק י""ד, מ""ב ס""ק א') [ומכאן רצה הקובץ הלכות (פל""ב הע' קי""ג) להוכיח דכלי חד פעמי אינו מוסתקי דהרי דרכו מתחילה לעשות כן, ויש לדחות דהכא מיירי כשהיו משתמשים בה הרבה פעמים ולפיכך יש בה חשיבות כל זמן שדרכו בכך משא""כ בכלי חד פעמי אין בה חשיבות כלל אפי' אם דרכו מתחילה לכך]"	סימן שיד סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כיצד משערין מ' סאה?	"עם הדפנות בלא עובי הלבזבזים והרגלים (מג""א ס""ק ב', מ""ב ס""ק ג')"	סימן שיד סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כשמכוין לפתח יפה במוסתקי, האם הוא איסור דאורייתא?	"משמע מהט""ז וגר""א דאם הוא פתח קטן שאינו עשוי להכניס ולהוציא אסור מדרבנן, ואם הוא פתח גדול להכניס ולהוציא אסור מדאורייתא (מ""ב ס""ק ו')"	סימן שיד סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בפתיחת קופסאות (cans) בשבת?	"הרבה פוסקים ס""ל דיש להם דין מוסתקי [לפי רשז""א (שש""כ פ""ט הע' י') דוקא אם זרקו מיד, ולפי הר""ג מלצר בשם ריש""א אפי' אם נשאר שם לכמה ימים] ומותר לשבור אותם אבל לא יעשה פתח יפה, וכן לפי האג""מ (או""ח ח""א סי' קכ""ב ענף ט') דיש להם דין חותלות ג""כ מותר לשבור אותם ולא יעשה פתח יפה, ויש שיטת תהלה לדוד (ס""ק י""ב) דס""ל דהוי כלי גמור ויש בהם איסור סתירת כלי, ויש שיטת החזו""א (או""ח סי' נ""א ס""ק י""א) דס""ל דהוי כגוף אטום ואינו כלי ויש איסור עשיית כלי אם עושה שום נקב אלא צריך לעשות שבירה [ותמה רשז""א (שש""כ פ""ט הע' י') דמצינו (כלים פי""ח מ""ח) דתפילין הוי כלי ולא גוף אטום, ותי' הקובץ הלכות (פל""ב הע' קי""ב) ע""פ התפארת ישראל דאינו גוף אטוף מפני שדרכו לפתוח התפילין לבדוק מפעם לפעם, וזהו דוקא כדרכו לפתוח על מקום הסתימה משא""כ בקופסאות אינו פותחם במקום הסתימה ולפיכך נחשב כגוף אטום]. להלכה, נוהגין להקל לשוברם לגמרי, אבל לגבי פתח שאינו יפה [כגון לפתוח אותם לחצאין] לא מיבעיא לפי החזו""א דאסור, אלא אפי' לרוב הפוסקים דהוי מוסתקי יש לדון דמבואר לקמן (סעי' ו') דאפי' בחבית מוסתקי אינו מותר לעשות נקב, ואפי' התזת ראש אינו מותר אלא לצורך אורחים, אולם יתכן דכיון דדרכו לזרקו מיד פשוט דמותר כשאינו פתח יפה, אבל למעשה יש להחמיר לפותחם רק דרך שבירה {ונראה דיכול לנוקבה למעלה ואח""כ למטה דהוי כמו חוזרין על ציצין שאינן מעכבין כל זמן שלא פירש}."	סימן שיד סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם עושה נקב בלול של תרנגולין?	"יש סתירה ברמב""ם אם חייב משום מכה בפטיש או בונה, ותי' המג""א (ס""ק ג') דאם הלול מחוברת לקרקע חייב משום בונה, ואם אינה מחוברת לקרקע חייב משום מכה בפטיש (מ""ב ס""ק ח') [והא דכתב הרמב""ם בין בבנין בין בכלים חייב משום מכה בפטיש, היינו אף משום מכה בפטיש אבל בשל בנין חייב ג""כ משום בונה (מחה""ש)]"	סימן שיד סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	באיזה נקב חייב מן התורה?	"ממג""א (ס""ק ג') משמע דס""ל דכל נקב צריך להיות עשוי להכניס ולהוציא כדי להיות מחויב עליו מן התורה, אבל השעה""צ (ס""ק ט') ס""ל דהיינו דוקא בכלים אבל במחובר לקרקע חייב על כל נקב שדרכו לעשותו לאיזה תשמיש {וכן מבואר בתרוה""ד} [דלא כמשמעות המג""א], וזה נקרא איסור קודח"	סימן שיד סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו האיסור 1) לתקוע מסמר בכותל לתלות עליו 2) לעשות נקב בקרקע כדי שיצאו המים?	"1) מכה בפטיש 2) בונה (מ""ב ס""ק ח')"	סימן שיד סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר להרחיב הנקב?	"לא, ואפי' אם אינו מרחיבו כ""כ שיכול להכניס ולהוציא בו (מ""ב ס""ק ט')"	סימן שיד סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר להוציא סכין התחוב לתוך הכותל או כלי?	"התרוה""ד (סי' ס""ד) כתב דבכותל שהוא איסור דאורייתא אסור להוציא הסכין באופן שהוא פס""ר להרחיב הנקב וזה נקרא איסור קודח ולפיכך אינו מותר אלא אם דצה ושלפא מבעוד יום, אבל בכלי דעשיית נקב דידיה לאו דאורייתא דאינו עשוי להכניס ולהוציא [דלגבי איסור עשיית פתח צריך להיות ע""מ להכניס ולהוציא] {וש""מ כשעה""צ (ס""ק ט') דדוקא בכלי אמרינן דצריך הנקב להיות עשוי להכניס ולהוציא משא""כ במחובר חייב כל שדרכו בכך ונקרא קודח} מותר כשאינו מכוין אפי' בפס""ר, והביא ראיה ממרדכי דמתיר להוציא סכין מחבית ש""מ בכלי מותר להוציא הסכין אע""פ שהוא פס""ר [ומרמז להביא עוד ראיה ממרדכי בפרק הזורק דמותר לשפוך מים ברה""י אע""פ שסופו לצאת לכרמלית], ואח""כ מדחה הראיה מהמרדכי דמשמע מדבריו דמיירי כשדצה ושלפא מבעוד יום ואינו פס""ר [וקמ""ל דמותר בשבת ולא גזרינן שמא יכוין להרחיב הנקב אע""פ שניחא ליה], וא""כ מצי למימר דמיירי אפי' בחבית גדולה שיש בו מ' סאה שדינו כמו כותל המחובר לקרקע כיון שאינו פס""ר. ועוד כתב התרוה""ד דבסכין שבין האורבי אע""פ שהם מחוברים אינו שייך בהם איסור קודח דרק מפריד אורבי מהדדי ואינו גוף אחד, אבל עדיין שייך איסור עשיית נקב וזהו דוקא כשהוא ע""מ להכניס ולהוציא, וכן הוא דרוצה להכניס ולהוציא הסכין בקל ולהכי אינו מותר אלא אם דצה ושלפא מבעוד יום. לסיכום, ס""ל לתרוה""ד דבמחובר [או כלי המחזיק מ' סאה] אסור להרחיב הנקב בפס""ר אבל בכלי מותר [ורק מדחה הראיה ממרדכי]. והשו""ע (כאן ובסעי' י""ב) פסק כהתרוה""ד דמותר להוציא הסכין מחבית כל זמן שאינו מכוין להרחיב הפתח אע""פ שהוא פס""ר אבל אסור להוציא סכין מכותל כשהוא פס""ר [וצ""ע על הרמ""א דכתב דלפי התרוה""ד אינו מותר אלא כשאינו פס""ר, וביאר הדרכ""מ (ס""ק ט') דדוקא בחבית חיישינן שמא יתקן הפתח, וצ""ע דהתרוה""ד דחה זה דאינו אלא איסור דרבנן, אולם יכול לקיים דברי הרמ""א בחבית גדולה שמחזקת מ' סאה, וא""כ אינו חולק על השו""ע, ועוד צ""ע על המ""ב (ס""ק י""א) שכתב שהרמ""א ס""ל דפס""ר אסור בדרבנן, והרי מפורש בדרכ""מ דדוקא בחבית רוצה להחמיר ולא בשאר דברים], אכן, על העצם דברי התרוה""ד השיג עליו המג""א (ס""ק ה') דמבואר בגמ' שבת (מ""ג) דאסור לצוד הדבורים אם הוא פס""ר אע""פ שאינו אלא מדרבנן {ויש לדחות דהב""י (סי' שט""ז) ס""ל דדבורים הוו מינו ניצוד, ע""ש}, וכן הביא עוד ראיות, ומה שהביא ראיה ממרדכי בהזורק בשפיכת מים לכרמלית שאני התם דהוא כחו בכרמלית ולזה לא גזרו אע""פ שהוא פס""ר {ויש לעיין אם יכול להוכיח מכאן להתיר כח שני בפס""ר על איסור דרבנן}, ורע""א הביא עוד ראיה לאסור מגמ' סוכה (ל""ג ע""ב) דפריך דהוי פס""ר בעשיית הדס והוא רק איסור דרבנן, וכן הוכיח השעה""צ לקמן (סי' של""ו ס""ק ל""ט) מעצוץ שאינו נקוב, אולם מצד שני רצה המג""א (ס""ק ה') להקל להוציא הסכין אפי' מכותל מפני שהוא מלאכה שאצל""ג ומקלקל וגם כלאחר יד {וצ""ע דלפי""ז יש להתיר גרירת ספסל אע""פ שהוא פס""ר בעשיית חריץ (ר""י באק)}, והגר""א (ס""ק י""א, מובא בשעה""צ ס""ק י""ג) רצה להקל מטעם אחר ע""פ המגיד משנה (מובא במג""א סי' שי""ח ס""ק ל""ו) דבבונה כשאינו מכוין לעשות כלי אע""פ שהוא פס""ר אינו מלאכה כלל [ועי' ברע""א ודגול מרבבה שם דהמגיד משנה מיירי בגחלת של מתכת שאינו כלי, ויתכן דנקב דומה לזה שאינו כלי גמור]. למעשה, המ""ב (ס""ק י""א) מסיק דאין להקל בכותל [דאפשר דניחא ליה בהנקב וא""כ ליכא היתר כלל], ואפי' בכלי יש להקל רק כשהוא לצורך גדול {בסיכום, לגבי פס""ר באיסור דרבנן משמע דמותר להקל כשהוא לצורך גדול [ואולי הוא בצירוף הא דלא ניחא ליה], אבל לגבי ההיתר דמג""א דהוא מלאכה שאצל""ג ומקלקל כלאחר יד א""נ ההיתר דמגיד משנה דאינו מלאכת בונה כשאינו מכוין אין להקל כלל [דחיישינן שמא יהא ניחא ליה]}"	סימן שיד סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בנקב שנסתם בחבית?	"אם הוא במקום השמרים דהוי סתימה מעלייתא אסור לפתחו דהוי כאילו עושה פתח חדש, משא""כ אם הוא במקום היין הוי כנקב ישן ומותר לפתחו"	סימן שיד סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בפתיחת קופסאות חלב על הקיפולים (square cartons)?	"כתב האג""מ (או""ח ח""ד סי' ע""ח) דאסור לפותחן אע""פ שהיו פתוחים פעם אחת דדומה לנקב שנסתמה ע""י השמרים דהוי סתימה מעלייתא, אולם הקובץ הלכות (פל""ב סעי' ק""ג) הביא מהגר""י קמנצקי זצ""ל דאין זה סתימה מעלייתא {ואפשר דתלוי במח' ערוה""ש ופמ""ג בסמוך אם סתימה מעלייתא הוא סתימה עולמית}, ומצד קורע הוי מקום שדרכו לפתוח, ולגבי עשיית מרזב ליכא מעשה תיקון לעשות מרזב ולא דמי לעור ע""פ החבית שקורעין בצורת מרזב {ויש לדון לפי מש""כ בסמוך דלפי המ""ב יש איסור קורע ועל כרחך כוונתו להסר העור מעל פי החבית ואינו קורעו ואפ""ה יש איסור לעשות מרזב, וה""נ יהא אסור משום עשיית מרזב}, ולמעשה נוהגין להחמיר"	סימן שיד סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לנקוב בכלי המיוחד לכך?	מבואר במרדכי דמותר לנקוב אפי' במקדח המיוחד לכך ובלבד שהוא נקב ישן	סימן שיד סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם יש חילוק בין חבית של חרס לחבית של עץ?	"הכל בו כתב דמותר לנקוב נקב ישן בחבית של חרס דאין סתימתו מהודק כ""כ משא""כ בשל עץ חותכין את הסתימה והוי מהודק ודינו כנקב חדש [שסותמו ע""מ שלא יפתחוה לעולם (ערוה""ש סעי' י""ב)], אכן הא""ר הביא פוסקים שמקילין, ולמעשה יש להחמיר לכתחילה אבל במקום צורך גדול יש להקל (מ""ב ס""ק י""ט, שעה""צ ס""ק כ' ע""פ ההג""ה) {ויש לעיין בגדר הדברים אם כל דבר שהיה פתוח ואח""כ סתמוהו בהידוק רב ודעתו לפותחו אם יהא מותר וכדמשמע מהערוה""ש, ומ""מ מפמ""ג בסמוך (סעי' ד') משמע דאפי' אם הוא עשוי לפתוח אינו מותר בסתימה מעלייתא, וכן מבואר מאג""מ הנ""ל בקורטון דאסור אם הוא מהודק אע""פ שדעתו לפתחו}"	סימן שיד סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בחביות שנסתמו בימות הקיץ?	"הב""י הביא מכל בו דג""כ נחשבין כסתימה מעלייתא ואסור לנקוב בהם"	סימן שיד סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם מותר לפתוח פקק ע""י corkscrew?"	"כתב הערוה""ש (סעי' י""א) דמותר כשאין אותיות על הסתימה דמותר לעשות נקב במגופה ולא בחבית גופה, וכ""כ קובץ הלכות (פל""ב סעי' צ""ו)"	סימן שיד סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לתחוב מחטים לתוך shaitel head?	"{ר""י באק הביא ראיה ממה שמותר לתחוב מחט לבגדים (סי' ש""ג סעי' ט'), ונראה לפרש דבמחובר לקרקע כל נקב שיש בו איזה תשמיש אסור משום קודח משא""כ בתלוש מדאורייתא אסור אם עושה פתח להכניס ולהוציא ומדרבנן אפי' אם רק מכניס או מוציא, ונראה שמה שהוא תוחב המחט לתוך הבגד אינו נקרא להכניס א""נ י""ל כיון שהוא קטן כ""כ לא חשיב פתח כלל, ומ""מ נראה דמותר לתחוב לתוך ה-shaitel head אבל עדיין יהא אסור לתחוב לתוך cork board המחובר לקרקע דאז שייך בו איסור קודח (וכן שמעתי מהגרי""א פארכהיימער שליט""א דמותר לתחוב השייטיל)}"	סימן שיד סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו העצה אם אינו יכול להוציא את הברזא?	"יכה ברזא אחרת על גבה כדי שתכנס לתוך החבית ועי""ז יכול לשתות את היין, והוסיף הרמ""א דגם צריך להיות שלא כנגד השמרים [והקשה הפמ""ג (מש""ז ס""ק ט') הרי הברזא עשוי להוציא כל שעה ולא הוי קיום, ותי' דתרתי בעינן, סתירה גרוע ואינו עשוי לקיום, וביאר ההגהות והערות (ס""ק כ""ז) דע""י השמרים נעשה סתימה מעלייתא אף שאינו עומד לקיום, ע""ש {ולכאורה אין זה כהערוה""ש (סעי' י""ב) דס""ל דאם עשוי לפתוח אפי' בסתימה מעלייתא מותר, ואמנם כשנעיין בב""י בשם השבלי הלקט אינו מוכח כהרמ""א דאפשר לפרש כוונתו דהנקב לא יהיה במקום השמרים ואינו קאי על הברזא, ע""ש}]"	סימן שיד סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר ליתן קנה חלול לתוך החבית?	"איתא בגמ' (שבת קמ""ו ע""ב) דלכו""ע אסור לחתכו משום תיקון כלי [לפי רש""י אסור בכל אופן, ולפי הר""ח אסור דוקא בכלי אבל מותר ביד], ולכו""ע לאחר שהוא מתוקן והיה כבר בתוך הכלי מותר להחזירו לכלי, כי פליגי כשהוא מתוקן אבל עדיין לא היה בתוך הכלי מעולם [זהו לפי רש""י, ולפי הרמב""ם מיירי אפי' כשהוא מחוסר תיקון אבל הוא לא יתקנו] רב ס""ל דאסור [לפי רש""י שמא יהא צריך תיקון, ולפי הרמב""ם שמא יתקנו ממש], ושמואל ס""ל דמותר דאינו חושש, וקיי""ל כשמואל דכל זמן שהיה מתוקן מבעוד יום מותר אע""פ שלא היה בו מעולם"	סימן שיד סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם צריך הקנה להיות מיוחד לכך?	"המ""ב (ס""ק כ') פסק כהב""י בשם השבלי הלקט דס""ל דצריך להיות מיוחד לכך [דלא כהבדק הבית דחולק עליו וס""ל דא""צ להיות מיוחד לכך]"	סימן שיד סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר להכניס הקנה בחוזק?	"המ""ב (ס""ק כ') כתב דאסור לתקוע בחזקה ביתדות {ומשמע דמותר להדקו בחוזק, וצ""ב דכל דבר שדרכו להיות תקוע אסור אפי' ברפוי, ועוד אסור מדרבנן להדק כל דבר וכמ""ש לעיל (סי' שי""ג סעי' ו'), ואפשר לפרש דהקנה אינו נעשית אחד עם החבית והוי כמו סכין התחובה בחבית, ועל כן מותר להכניסה ולהוציאה, אבל אם הוא תקוע ע""י יתדות אז הוא בנין גמור ואסור} [והחזו""א (סי' נ""א ס""ק י""ח) מצדד להקל אפי' לתקוע כיון שכוונתו אינו אלא להוציא היין הוי כמו כיסוי כלי, אבל למעשה אינו רוצה להקל כנגד המ""ב דס""ל דהוא חיוב חטאת] "	סימן שיד סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר להכניס עלה של הדס לתוכו?	"איתא בגמ' (שבת קמ""ו ע""ב) דאסור להכניס עלה של הדס לתוך החבית, לרב יימר משום מרזב [והוא גזירה שמא יתקן מרזב ליינו שילך למרחוק], ולרב אשי גזירה שמא יקטום [עלה מן הענף (רש""י)], והרמב""ם (ושו""ע) פסק כרב יימר [ואסור בכל אופן], והרא""ש וטור (ורמ""א) פסקו כרב אשי [וכגירסת הטור דמותר אם יש לו עוד עלים מוכן, וכמ""ש בסמוך]"	סימן שיד סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מאי נפק""מ בין הטעם דמרזב לטעם דשמא יקטום?"	"איתא בגמ' נפק""מ דקטים ומנח, ויש בזה ג' פירושים:<br>1) כגון שיש עלה מוכן כבר, עדיין שייך הגזירה דמרזב אבל ליכא חשש יקטום אלא אם צריך להדר אחר עלה דחיישינן שמא לא ימצא ויבא לקטום (ב""י ע""פ רש""י)<br>2) כגון שיש לו עוד עלין מוכן ואז ליכא חשש קיטום אבל אם אינו מוכן אלא אחד חיישינן שמא נתקלקל [לפי הב""י סגי בשנים, ולפי הב""ח צריך יותר מג' (שעה""צ ס""ק כ""ג)] (ב""י ע""פ גירסת הטור)<br>3) הר""ח פי' דהיה מונח בחבית מבעוד יום, לרב יימר עדיין אסור משום מרזב אבל לרב אשי אינו אסור אלא ליתן העלה לתוך החבית בשבת (ביה""ל ד""ה במקום) [והערוה""ש (סעי' י""ג) סותם להקל אם היה מונח בחבית מבעוד יום]"	סימן שיד סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	למה אסור ליתן עלה של הדס בחבית, הרי רך הוא ואמרינן דאוכלי בהמה כיון שהם רכין אין בהם משום תיקון כלי?	"תי' הר""ן דהתם מיירי באוכלי בהמה בפנ""ע אבל כאן הוא מתקן החבית שעשוי כבר, וביאר הב""י דאפי' למ""ד שמא יקטום חיישינן שמא יקטום רכין ליתן בפי החבית [ובזה מיושב קושיית הב""י על הרא""ש דפסק כרב אשי שחושש שמא יקטום, דהקשה עליו הרי הוא גזירה לגזירה דקיי""ל דליכא איסור ברכין, ולפי הנ""ל מיושב דיש איסור לחברו לחבית (ר""י באק)]"	סימן שיד סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר להתיז ראש החבית בסייף 1) במקום החבית 2) במקום המגופה?	"1) כן, דמוכח דאינו מכוין לעשות פתח אלא להרחיב כדי שיוכל להוציא היין בקל. אמנם, זהו דוקא במוסתקי (מג""א ס""ק ז', מ""ב ס""ק כ""ג), ועוד זהו דוקא כשהוא עושה מפני אורחים (א""ר בשם מהרש""ל, מ""ב ס""ק כ""ה) וביאר החזו""א (סי' נ""א ס""ק י""ח) דאז ניכר שכוונתו לעין יפה, ומיהו כתב החזו""א דאע""פ שהרמב""ם נמי משמע כן דכתב דמותר להתיז ראשו כדי להראות נדבת לבו (וכמ""ש השעה""צ ס""ק כ""ה) מ""מ מקושיית הגמ' ומסתימת הטור ושו""ע משמע דמותר בכל אופן. 2) מותר אפי' בכלי שלם דאינו חיבור להכלי (מג""א ס""ק ז', מ""ב ס""ק כ""ג) [ומשמע ממ""ב (ס""ק כ""ח) דמותר אפי' שלא לצורך אורחים]"	סימן שיד סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם הסייף מוקצה?	"הוי כלי שמלאכתו לאיסור ומותר לצורך גו""מ (מ""ב ס""ק כ""ד) {ומיירי כשאין לו כלי אחר וכמ""ש המ""ב לעיל (סי' ש""ח ס""ק י""ב)}"	סימן שיד סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לנקוב החבית ברומח 1) במקום החבית 2) במקום המגופה?	"1) אסור לנקוב החבית לא מיבעיא מן הצד דניכר שהוא מכוין לעשות פתח אלא אפי' מלמעלה אסור [ואע""פ שעפר וצרורות יכולים ליפול לתוכו מ""מ גזרו בו דאילו כוון לשם פתח להכניס ולהוציא יהא חייב], ודוקא כשהוא מתיז ראשה לא גזרו דאז ניכר לכל דמכוין לעין יפה [ודוקא לכבוד אורחים] (מג""א ס""ק ח', פמ""ג א""א ס""ק ח', מ""ב ס""ק כ""ו) [ודלא כהט""ז (ס""ק ו') דמקיל לנקוב בגוף החבית מלמעלה כמו מגופה (שעה""צ ס""ק כ""ח), וביאר הערוה""ש (סעי' י""ד) החילוק בין חבית למגופה דבחבית כשנוקבה מלמעלה יכול לעשות עוד מגופה לאותה נקב משא""כ כשנוקב המגופה מלמעלה אין עושין מגופה למגופה] {ומכאן משמע דלא מקילינן כב""י לקמן (סי' שכ""ב) דמקיל לעשות פתח יפה כלאחר יד אם אינו מכוין לו} 2) למעלה מותר מפני שנקב במגופה אינו חייב אפי' בכוונתו להכניס ולהוציא ואע""פ שהוא אסור מדרבנן מ""מ התירו בנקב מלמעלה שמוכח דאינו מכוין לעשות פתח שיפלו שם עפר וצרורות [וזה מותר אפי' בחבית שלמה, ואפי' שלא בפני אורחים] וגם משום שאין המגופה חיבור לחבית, אבל מן הצד אסור אע""פ שהוא במגופה מ""מ אינו ניכר דאינו מכוין לעשות פתח (תוס' שבת מ""ח ע""ב, רש""י שבת קמ""ו ע""א, מג""א ס""ק ח', מ""ב ס""ק כ""ו - כ""ח)"	סימן שיד סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לקרוע העור מעל פי החבית?	"כן, ובלבד שאינו מכוין לעשות מרזב (תוספתא פי""ז ה""ט, מג""א ס""ק י""ד, מ""ב ס""ק כ""ה) [ואע""פ שמבואר בירושלמי שיש איסור לקרוע עור, מ""מ בזה ליכא איסור, וביאר החזו""א (או""ח סי' נ""א ס""ק י""ג) דהוי רק להוציא את היין, ועוד ביאר הארחות שבת (ח""א פי""ב) דהוי טפל להמאכל וכמ""ש בחותלות, וכ""כ שביתת שבת, אמנם לענ""ד נראה לבאר דעת המ""ב דס""ל דשייך איסור קורע אם קורע העור והכא מיירי כשהוא מסיר את העור מהחבית, ועי' מש""כ לקמן סי' ש""מ סעי' י""ג]"	סימן שיד סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לפתוח פקק בשבת 1) של מתכת שאין בו טבעת 2) של מתכת שיש בו טבעת 3) של פלסטיק שיש בו טבעת?	"1) כתב החזו""א (או""ח סי' נ""א ס""ק י""א) דמותר אע""פ שהוא מתעקם מ""מ הוי כמו מגופה ומותר לסתור מגופה, ועוד כתב המנח""ש (ח""א סי' צ""א אות י""ב, ח""ב סי' ל""ב) דאפשר להשתמש בה אח""כ וא""כ אינו סתירה כלל 2) כתב המנח""ש (שם) דאסור לפותחו מפני שהוא עושה הפקק כלי הראוי לשימוש, ולפי הריש""א יש בו איסור מחתך, אבל לכו""ע מהני לנקוב הפקק תחילה דעדיין לא חשיב כלי א""נ אפי' אי חשיב כלי מ""מ הוי מוסתקי (שש""כ פ""ט הע' ס""א, ארחות שבת ח""א פי""ב הע' ל') 3) רשז""א (מנח""ש שם) מקיל דהיה נקרא כלי קודם לכן, אבל הרבה מחמירים מפני שלא היה ראוי לשימוש קודם לכן, וריש""א אוסר משום מחתך (ארחות שבת שם הע' ל""א) {ושמעתי מהגר""מ היינעמאן שליט""א דאם אפשר לסבב הפקק מעט ולהוציא המשקה ממנו הפקק נקרא כלי ומותר לפותחו לגמרי, אכן לקמן (סי' שי""ז סעי' ב') משמע דכל שדרכו בכך נקרא מכה בפטיש ומש""ה יש מכה בפטיש אם מכניס אבנט לתוך המעיל אם מיוחד לכך}"	סימן שיד סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לחתוך ראש ה-ices בסכין?	{נראה דאם חותך ראשו זהו פתח הרגיל ואסור אבל אם פותחו שלא כדרכו [כגון בשיניו או חציה] יש לדון אם דינו כנקב בחבית דאסור או כהתזת ראש בחבית דאינו מותר אלא לצורך אורחים, והכא אינו מסתבר לומר דהוא רק להוציא הקרחון דהרי זהו דרך אכילתו שהוא עולה ויורד דרך הפתח, אלא נראה דצריך לחותכו באמצע דרך שבירה ממש, אכן מצד איסור קורע נראה דיש להחמיר לפותחו מערב שבת}	סימן שיד סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לפתוח שקית chips?	"נראה בזה עדיף לפותחו על מקום דיבוקו דמבואר לקמן (מ""ב סי' שי""ז ס""ק כ""א) דהוי תפירה לשעה ואינו קורע [וה""ה ב-cereal boxes שיש לפותחו במקום דיבוקו], ואם זה א""א יש לחתכו לשוברו לגמרי דהוי כמוסתקי [חוץ מאיסור קורע], ואם רק עושה נקב יש לחוש לפתח יפה [ואולי יש מקום להקל אף בזה מפני שזורקו מיד לאשפה ולית ביה חשש פתח יפה]"	סימן שיד סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם מותר לפתוח שידה תיבה ומגדל החתומים 1) בחבלים 2) בפותחת 3) ע""י הסרת הצירים?"	"1) אינו קשר של קיימא שהרי עתיד להתיר תמיד הוא עשוי {דהיינו בכל יום או בכל שבוע} (רש""י ביצה ל""א ע""ב, ב""י, מ""ב ס""ק ל') ולפיכך מותר להתיר או לפקוע או לחתוך החבלים דלאו סתירה גמורה הוא (מ""ב ס""ק ל""א) 2) הוי סתירה גמורה והטור הביא מח' ראשונים בו, ובאמת השו""ע כבר פסק לעיל (סעי' א') דסתירה גמורה אסור בכלים, והמ""ב (ס""ק ז') הביא הגר""א דמקיל כהפוסקים דס""ל דאינו אסור אלא כשהוא עושה כלי ע""י שבירתו ומשום מכה בפטיש [וכאן הטור והשו""ע הביאו המתירים מפני שהסמ""ק מסיים דנהגו להקל ע""י גוי (ב""י, מ""ב ס""ק ל""ו)] 3) הב""י הביא שיטת ה""ר יעקב מקינון דס""ל דזה עדיף משבירת הפותחת דא""צ לשבור שום דבר ומותר, אבל הרבינו פרץ חולק עליו וס""ל דהוי כמו שבירת הפותחת ואסור (מ""ב ס""ק ל""ד) [והקשה המג""א (ס""ק י') אם אסור לקבוע הצירים במסמרים משום בונה יהא אסור להסירם משום סותר, ותי' דהתם אינו מיירי בצירים אלא כשהוא מכניס עץ לתוך הקרדום אבל הכא בלא צירים נמי הוי כלי] {ופשוט דלפי המקילים בשבירת הפותחת ה""נ מותר} "	סימן שיד סעיף ז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לקבוע הצירים במסמרים?	"כתב המג""א (ס""ק י') דאסור אפי' לר""י מקינון, וכתב הלבושי שרד שהט""ז (ס""ק ח') חולק עליו דכתב דלפי הר""י מקינון כי היכי דמותר להסיר הצירים ה""ה שמותר להשים הצירים, אכן השעה""צ (ס""ק ל""ג) חולק על הלבושי שרד וס""ל דאפי' הט""ז מודה להמג""א דהוא מיירי בקביעות ע""י מסמרים וזהו תיקון גמור ואסור לכו""ע, והוסיף המ""ב (ס""ק ל""ד) בשם החיי""א דאסור אפי' ע""י עכו""ם דלקבוע במסמרים הוי מלאכה דאורייתא."	סימן שיד סעיף ז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם מותר לשבר הפותחת ע""י עכו""ם?"	"כן (שו""ע), אבל כתב היש""ש דדוקא בהפסד מרובה או כשהוא נחפז הרבה לצורך מצוה דהוי שבות דשבות במקום מצוה (מג""א ס""ק י""א, מ""ב ס""ק ל""ז), וביאר הפמ""ג (א""א ס""ק י""א) דהשו""ע ס""ל דכיון דיש מתירין מותר לגמרי ע""י עכו""ם אבל היש""ש ס""ל כיון דאנן קיי""ל כהאוסרים אינו יכול להקל אלא ע""פ גדרי אמירה לעכו""ם דהיינו שבות דשבות במקום מצוה וכדומה [והשע""ת (ס""ק ד.) הביא מעשה שהחמירו בפתיחת ארון קודש, ושמא שאני התם דהיה אפשר להביא ס""ת ממקום אחר]"	סימן שיד סעיף ז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר ל-pick המנעול בשבת?	"כן דאינו עושה שום מלאכה (יש""ש, מג""א ס""ק י""א, רע""א, חת""ס, מ""ב ס""ק ל""ז)"	סימן שיד סעיף ז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בחותלות של תמרים?	"כתב רש""י דמותר להתיר ולהפקיע החבלים סביבה, והב""י הביא מכל בו דמותר אפי' להפקיע גופן של חותלות [דהם סלים שמניחין בתוכן תמרים רעים להתבשל (מ""ב ס""ק ל""ח)] דהוי כמו קליפה של אגוז ושקדים, וכן פסק השו""ע, אמנם כתב המג""א (ס""ק י""ג, מובא במ""ב ס""ק מ') דהיינו דוקא בכלי גרוע אבל בכלי גמור אסור, ור""ל דוקא במוסתקי מותר ולא בכלי גמור {ולפי""ז ליכא חילוק מה שהוא בתוך החותלות, ואע""פ שהכל בו מדמהו לקליפה לאו דוקא הוא אלא הוא דומה למוסתקי ומותר אפי' אם אין מאכלים בתוכו, וכל זה מותר דוקא אם אינו מכוין לעשות פתח יפה} [והפמ""ג (א""א ס""ק י""ג) מסתפק במחצלת שתופרים בהם פירות אם דמי לחותלות (מ""ב ס""ק מ'), ועי' באג""מ (או""ח ח""א סי' קכ""ב ענף ט') דמתיר לפתוח קופסאות של סרדינים מדינא], וכתב הערוה""ש (סעי' י""ט) דלפי הפוסקים דמתירים לסתור אפי' כלי גמור ה""נ יהא מותר לסתור אפי' כלי גמור, אלא שמסיים דיש לחלק דהתם מיירי כשאין לו עצה אחרת ולפיכך מותר לסתור חבית שלימה משא""כ הכא לעולם יש עצה לחתוך החבל וא""כ לכו""ע אסור לסתור כלי גמור."	סימן שיד סעיף ח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר להפקיע חבלים?	"רש""י ס""ל דמותר להפקיע חבלים, והקשה רע""א ממג""א לקמן (סי' שי""ז) שהביא שיטת הרמב""ם דס""ל דהפותל חבלים חייב משום קושר, והסותר חבלים חייב משום מתיר, ותי' הביה""ל (ד""ה חותלות) דהרמב""ם יפרש מפקיע היינו לחתוך בידו, אבל אה""נ לפי הרמב""ם אסור לסתור גדילת החבל, אכן החזו""א (או""ח סי' נ""א ס""ק י""ג) ס""ל דאפי' להרמב""ם מותר להפקיע החבלים כיון שכוונתו אינו אלא להגיע להמאכל הוי דרך כילוי."	סימן שיד סעיף ח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	למה אינו אסור לחתוך החבל משום איסור קורע?	"תי' הביה""ל (ד""ה חותלות) דהאיסור מדרבנן לקרוע שלא ע""מ לתפור נאמר דוקא בבגד דשייך בו תפירה ולהכי גזרו ביה רבנן אבל חבל שאינו שייך לתפור לא גזרו על הקריעה [וצ""ע ממ""ב לקמן (סי' תרל""ח ס""ק י""א) דמשמע דיש איסור לנתק חוטין, ובדוחק י""ל דמיירי כשמתיר הקשר] {ולכאורה שייך האיסור קורע על פלסטיק דנהי דלא שייך לתופרה מ""מ שייך לדבקו בדבק א""נ ב-scotch tape, וא""כ צ""ע למה אינו אסור לקרוע כל שקית פלסטיק שלנו משום איסור קורע, ומ""מ ראינו מתוספתא (מובא במ""ב ס""ק כ""ה) דמותר לקרוע עור מע""פ החבית של יין אע""פ ששייך תופר בעור, וע""כ צ""ל כסברת החזו""א דהוא דרך כילוי, והביה""ל לרווחא דמילתא נקט האי סברא דאין שייך תופר בחבלים ולפיכך לא שייך בהו איסור קורע, וצ""ע, ולפי מש""כ לקמן (סי' ש""מ סעי' י""ג) מיושב דהמ""ב באמת ס""ל דאסור משום קורע ואינו קורע העור מע""פ החבית אלא מסירו}, והחזו""א לשיטתו דכל שהוא דרך כילוי ליכא איסור קורע."	סימן שיד סעיף ח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בקשרי הטלה צלויה על השפוד?	"כיון שהוא תלוש מותר לחתוך החבל, ואין בו משום מחתך דאינו מקפיד על המדה (מג""א ס""ק י""ד, מ""ב ס""ק מ""א)"	סימן שיד סעיף ט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו האיסור לבקוע עצים בשבת 1) בחתיכות גדולות 2) בחתיכות קטנות?	"1) אסור משום עובדא דחול, ואם מקפיד על המדה אסור מדאורייתא משום מחתך 2) אסור משום טוחן (מג""א ס""ק י""ד, מ""ב ס""ק מ""א) {וצ""ע למה אינו ג""כ איסור מחתך, וי""ל דהקפדה על קטנותו אינו מחתך}"	סימן שיד סעיף ט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בחותמות שבקרקע הקשורים בחבל, כשדעתו להתירם 1) בשבת 2) במוצאי שבת 3) למחר?	"1) מותר אפי' להפקיע ולחתוך החבל דאינו עשוי לקיום כלל [אע""פ שבנין לשעה הוי בנין היינו עכ""פ ליום אחד, והערוה""ש (סעי' כ""א) רצה להביא ראיה ממשכן {ולענ""ד נראה דהיינו כשהוא מרכיב דברים להיות כלי אחד אבל הכא ניכר שהוא ב' כלים נפרדים ועל זה אמרינן דאינו מותר אלא כשאינו עשוי לקיום כלל}] 2) מותר להתיר הקשר דאינו קשר של קיימא אבל אסור להפקיע ולחתוך משום איסור סתירה במחובר לקרקע [לרש""י אסור מדרבנן, לתוס' אינו מוכרח (ביה""ל ד""ה אבל)] {וצ""ע, הרי במוצש""ק הוא יותר מכ""ד שעות} 3) אסור אפי' להתיר הקשר משום קשר של קיימא (פמ""ג, מ""ב ס""ק מ""ד), אכן הערוה""ש (סעי' כ""א) מקיל להתיר קשרים במיני מאכל אפי' ביותר מיום אחד"	סימן שיד סעיף י		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר להסיר דף שמשימים על פי התנור בטיט?	"כן ,כיון שאינו עשוי לקיום, אכן כתב הרמ""א לעיל (סי' רנ""ט סעי' ז') דלכתחילה יש להסירו ע""י עכו""ם או קטן או שינוי דיש בזה קצת משום סתירת בנין"	סימן שיד סעיף י		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	באיזה דברים יש בהם איסור ממרח?	"1) שעוה [ואפי' אם הכינו מבעוד יום ואין בו איסור מוקצה (מג""א ס""ק ט""ז, מ""ב ס""ק מ""ה)]<br>2) שמן עב - לרב אסור גזירה אטו שעוה ולשמואל מותר, וקיי""ל כרב דאסור<br>3) שומן וחלב (מ""ב ס""ק מ""ה)"	סימן שיד סעיף יא		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לסתום הנקב בדבר שאין בו איסור ממרח?	"הקשה הב""י סתירה בגמ', בגמ' שבת (קמ""ו) משמע דרק אסור לסתום בשעוה וכדומה משום איסור ממרח אבל בשאר דברים מותר, ואילו בגמ' שבת (קל""ט) משמע דאינו מותר אלא שום בהערמה בת""ח, ויש בזה כמה תירוצים:<br>1) מרש""י והטור משמע דהיכא שהיין יוצא דרך הנקב מיחזי כמתקן ואינו מותר אלא בשום בהערמה ות""ח, משא""כ כשאין היין יוצא מותר בכל דבר שאין בו ממרח (וכן פסק השו""ע)<br>2) המגיד משנה פי' בדעת הרמב""ם אם מכניס לתוך עובי הנקב אינו מותר אלא שום וכו' אבל אם סותם על פני הכלי מותר בכל דבר שאין בו משום ממרח, ולפי""ז אפי' אם היין אינו יוצא אסור להכניס לתוך הכלי, והמ""ב (ס""ק מ""ז) הביא מאחרונים דזהו העיקר חילוק<br>3) הב""י מציע בדעת הרמב""ם דמשום בונה אינו מותר אלא בשום וכו', והא דאמרינן דאסור לסתום בשעוה משום ממרח היינו מלבד האיסור בונה [אבל מהלך זו אינו מוזכר בשאר פוסקים]<br>4) הערוה""ש (סעי' כ""ג) תי' דאם כוונתו להצניע מותר דוקא בדבר שאין בו איסור ממרח"	סימן שיד סעיף יא		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בברזא העשוי לסתום בו החבית?	"לכו""ע מותר לסתום בו, ואפי' לתוך הנקב ואפי' אם יוצא היין (בדק הבית, מג""א ס""ק ט""ו, מ""ב ס""ק מ""ח)"	סימן שיד סעיף יא		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מהו התנאים לסתום הנקב ע""י שום?"	"1) דוקא שום [או שאר דבר מאכל (רמב""ם, ב""י)]<br>2) דוקא כשהוא אומר שהוא מכוין להצניעו [אבל באמת הוא מכוין לסותמו (מ""ב ס""ק מ""ט), ואם הוא באמת מכוין להצניעו משמע דמותר לכל אדם (ועי' שעה""צ ס""ק מ""ה, וצ""ע)]<br>3) דוקא ת""ח [דאינו אתי להתיר בלא הערמה ולהדיא לסתימה], אבל הרמב""ם משמע דמותר לכל אדם [וביאר המגיד משנה דס""ל דהתנאי דת""ח קאי על ההערמה דספינה ולא על הערמה זו] (ב""י)"	סימן שיד סעיף יא		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם יש לנו ת""ח בזה""ז?"	"המג""א (ס""ק ט""ז) ס""ל דלענין זה יש לנו ת""ח בזמנינו בצירוף דעת הרמב""ם דמקיל לכל אדם, אבל הא""ר הביא ממעדני יו""ט דס""ל דאין לנו ת""ח בזה""ז (מ""ב ס""ק נ')"	סימן שיד סעיף יא		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר להשים שעוה בתוך האוזנים בשביל שקט?	"רשז""א (שש""כ פי""ד הע' קכ""א) מתיר דאין זה ממרח, אבל החוט שני (ח""ב פל""ו ס""ק ג') אוסר משום בונה שעושה צורתו של האוזן"	סימן שיד סעיף יא		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר להוציא סכין מכותל 1) של עץ 2) של אבנים?	"1) הוי פס""ר שירחיב הנקב ואסור משום איסור קודח ואינו מותר אלא אם דצה ושלפא והדר דצה מבעוד יום 2) אם אין שורותיהם מדובקים מותר להוציא הסכין אפי' אם לא דצה ושלפא מבעוד יום (מ""ב ס""ק נ""א) וכמ""ש למסקנת הגמ' בביני אורבי (שעה""צ ס""ק מ""ח) {ומכאן מוכח דמותר לחבר ולפרק דבר מכותל בשבת כל זמן שאינו בטל לו, וממילא מותר לכסות light switches בכסיוי אפי' אם הוא מחובר ע""י snaps, וכן שמעתי מהגר""מ היינעמאן שליט""א}"	סימן שיד סעיף יב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לתחוב הסכין לתוך החור אם דצה ושלפא מבעוד יום?	"כתב המ""ב (ס""ק נ""ג) דאינו מותר מפני שעדיין לא נתרחב החור כ""כ, ובשעה""צ (ס""ק נ""א) מסתפק בדבר דאפשר דנקט חזר ודצה לאפוקי הדצה דפעם ראשון דאסור להוציא הסכין אם רק דצה פעם אחת, אבל מסיק דמרש""י (נ' ע""ב) משמע דאינו מותר עד שדצה הסכין פעם שנית, וכ""כ הביה""ל (ד""ה ואם) דאפי' להמג""א (לעיל ס""ק ה') דהיה מקיל בסכין בכותל היינו דוקא להוציאו דהחור נעשה ממילא אבל אינו מקיל לתחוב הסכין לתוך הכותל עד שכבר נתחב ב' פעמים"	סימן שיד סעיף יב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בספסל?	"בודאי מותר להוציא סכין ממנו דאין בנקב משום עשיית פתח (שו""ע), וכן מבואר ממ""ב בריש הסימן (ס""ק י""ב)"	סימן שיד סעיף יב		
