#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	רצ. מה הדין ומדוע אם כפתו ומת 1) לפני ארי 2) לפני יתושים<br>3) תחת גיגית? 	"1) פטור. רש""י פירש שגם אם לא היה כפות לא יכל להציל עצמו מן הארי. והתוס' (ד""ה כפתו) פירשו שהארי עדיין לא התחיל לחבול בו <sup>קיג</sup>.<br>2) לרבא חייב. לרש""י שיכל להציל עצמו מן היתושים. והתוס' פירשו שהוא משום שהיתושים כבר התחילו ליפול עליו, ואע""ג דהני אזלי והני אתו קסבר לא שנא <sup>קיד</sup>.<br>לרב אשי פטור שלא מת על ידי היתושים הראשונים שהיו מוכנים שם והוי כסוף חמה לבוא <sup>קטו</sup>.<br>3) לרבא פטור שדומה לכפתו ומת ברעב שפטור, שבשעה שכפתו אין כאן דבר הריגה וההבל הולך וחזק לאחר זמן כל<br>שעה. לרבי זירא חייב שההבל מיד בשעת הכפיה מתחיל ואח""כ הולך ומתחזק, וגם בכפתו ברעב שיש כבר רעב מעט ס""ל דחייב.<span style=""font-size: 12pt !important; color: #504f4b;"">
<br>קיג.  והר""ן כתב בשם יש מפרשים שפטור משום דארי אדעתיה דנפשיה קא אכיל ואין ההיזק מחויב לבוא.
<br>קיד.  והר""ן ביאר שלרבא כל היתושין שם אחד הם, כענין המים, שוודאי אינו מת באותן המים שנכבש לתוכן אם הם מים זוחלים.
<br>קטו.  והר""ן ביאר שלרב אשי היתושין לא דמו למים, מפני שכל המים מתדבקים והם גוף אחד אבל היתושין הן גופין נחלקים. ופסק הר""ן כרב אשי שהוא בתרא.</span>"	סנהדרין עז.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"רצא. מה הדין ומדוע בכפתו והביאו 1) למקום שסוף חמה לבוא 2) למקום שאח""כ אשקל עליה בידקא דמיא בכח שני? "	"כתבו התוס' (ד""ה סוף חמה):<br>1) למ""ד אשו משום ממונו פטור שלא הוא הרג. למ""ד אשו משום חציו בפי' א' כתבו שחייב שגם לענין מיתה מחייבים באשו משום חציו ואין חילוק בין מקרב האש אצל הדבר למקרב הדבר אצל האש. ובפי' ב' כתבו שפטור שדמי לכח כחו שפטור ברציחה.<br>2) פטור דדמיא לזרק חץ ותריס בידו דאפילו הוא קידם וסילקו פטור."	סנהדרין תוס' עז. 		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	רצב. זרק צרור למעלה וירד תחתיו והרג פטור. מדוע אינו חייב כאבנו וסכינו שהניחם בראש גגו ונפלו ברוח מצויה שחייב משום אשו?<br>	"התוס' (ד""ה סוף) בתי' ראשון כתבו שגם למ""ד אשו משום חציו פטור משום שלא שכיח שירד תחתיו וחשיב כרוח שאינה מצויה או שפטור רק למ""ד אשו משום ממונו. ובתי' שני כתבו שעל אש שממיתה פטור ממיתה שחשוב ככח כחו ורק לענין נזקין חייב נזק שלם <sup>קטז</sup>.<span style=""font-size: 12pt !important; color: #504f4b;"">
<br>קטז.  והר""ן הביא תי' ה""ר דוד שלא ורוח מצויה חשיב פועל אבל כח חייבה תורה אלא כשיש כח שפועל, המשיכה לא חשיב פועל.</span>"	סנהדרין תוס' עז.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	רצג. זרק בו חץ ונזדמנו לו סמנין. מה הם צידי הספק ומה נפשט? 	"האם פטור שהרי היה יכול לרפאות עצמו או שחייב כיון שבשעת זריקה לא היו סמנין והכהו מכת מות. ונפשט שפטור שהרי יצא מב""ד זכאי כלומר הואיל וקודם עמדו בדין מצאו לו זכות אין לנו לחייבו."	סנהדרין עז: 		
