#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	פה. 1 האם בן נעשה שליח לאביו להכותו ולקללו?	"רב ששת פשט שמותר שהרי לכל אדם אסור להכותו אלא משום כבוד שמים התירו ה&quot;נ לאביו.<p dir=""rtl"">מסקנת הסוגיא, אמר רבה בר רב הונא וכן תנא דבי רבי ישמעאל לכל אין הבן נעשה שליח לאביו להכותו ולקללו חוץ ממסית שהרי אמרה תורה ולא תחמול ולא תכסה עליו.</p>"	סנהדרין פה.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	פה. 2 שנינו בברייתא 'היוצא ליהרג ובא בנו והכהו וקיללו חייב, בא אחר והכהו וקיללו פטור' היכי דמי ומדוע (2)?	"אמר רב חסדא במסרבין בו לצאת ואינו יוצא, ולמאי דקימ&quot;ל שאין בן נעשה שליח להכות את אביו לכן חייב.<p dir=""rtl"">לרב ששת דאמר שנעשה, י&quot;ל שהכי שנגמר דינו ועשה תשובה ואחר פטור דכתיב &quot;ונשיא בעמך&quot; במקוים שבעמך, והוקש הכאה לקללה, אבל בנו חייב דאף לאחר מיתה חייב.</p>"	סנהדרין פה.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"פה: 1 מקלל את אביו ואמו לאחר מיתה האם חייב ומנין?<p dir=""rtl"">[מנין לבת טומטום ואנדרוגינוס שחייבים?]</p>"	"בלא מקור הינו פוטרים אותו כמו מכה שאינו לאחר מיתה.<p dir=""rtl"">ר' יונתן הסובר שאביו ואמו משמע כל אחד בפני עצמו עד שיפרוט לך הכתוב יחדיו, מיותר לו הפסוק &quot;אביו ואמו קילל&quot; לרבות מקלל לאחר מיתה. </p><p dir=""rtl"">ר' יאשיה שדורש מכאן לחלק אביו בפני עצמו ואמו בפני עצמו, ילמד החיוב מ&quot;ומקלל אביו ואמו מות יומת&quot;. [אידך לומד מכאן לרבות בת, טומטום ואנדרוגינוס, ואידך מ&quot;איש איש&quot;, ואידך דברה תורה כלשון בני אדם.]</p>"	סנהדרין פה:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	פה: 2 אביו ואמו שאין עושים מעשה עמך האם חייבים על הכאתן וקללתן ומנין?	"על קללתו - ודאי אינו חייב דכתיב &quot;ונשיא בעמך לא תאר&quot; בעושה מעשה עמך.<p dir=""rtl"">על הכהתו - נחלקו התנאים האם מקישים הכאה לקללה ופטור, או שלא מקישים ולעולם חייב.</p>"	סנהדרין פה:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	פה: 3 הגונב נפש מישראל והתעמר בו פחות משווה פרוטה האם חייב?	לחכמים אפ' עימור פחות משווה פרוטה, ור&quot;י אומר דוקא שווה פרוטה.	סנהדרין פה:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	פה: 4 'בעי רבי ירמיה גנבו ומכרו ישן מהו, מכר אשה לעוברה מהו' מה הסתפק והאם נפשט?	בישן כשהתעמר בו דרך שינה שנשען עליו, באשה שהשתמש בעוברה שהעמידה בפני הרוח. הסתפק האם דרך עימור בכך או לא ולא פשט.	סנהדרין פה:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	פה: 5 &quot;כי ימצא איש גונב נפש&quot; מה הדין אשה ומנין, ומה הדין אשה שגנבה אשה ומנין?	"כי ימצא איש גונב נפש - למדנו לאיש שגנב כל נפש, אחד איש ואחד אשה ואחד גר ועבד משוחרר.<p dir=""rtl"">אשה שגנבה איש - כתיב &quot;וגונב איש&quot;.</p><p dir=""rtl"">אשה שגנבה אשה - כתיב גבי כי ימצא איש &quot;ומת הגנב ההוא&quot; מכל מקום.</p>"	סנהדרין פה:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"פה: 6 מכרו ועדין ישנו ברשותו (לרש&quot;י של עצמו ולהרמב&quot;ן של הגנב) מכרו לאחד מהקרובים האם חייב?<p dir=""rtl"">[מי הוא סתם מתניתין, תוספתא, ספרא וספרי ואליבא דמאן?]</p>"	"גנב ולא מכר, גנבו ועדיין ישנו ברשותו - פטור.<p dir=""rtl"">מכרו לאביו או לאחיו או לאחד מהקרובים שנינו בברייתא שחייב, אמר רב ששת לתנא תני פטור, שסתם ספרי ר&quot;ש, ור&quot;ש דרש בברייתא &quot;מאחיו&quot; עד שיוציאנו מרשות אחיו.</p><p dir=""rtl"">[אמר רבי יוחנן: סתם מתניתין רבי מאיר, סתם תוספתא רבי נחמיה, סתם ספרא רבי יהודה, סתם ספרי רבי שמעון, וכולהו אליבא דרבי עקיבא.]</p>"	סנהדרין פה:		
