#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מהו הברכה כשרואה את חבירו 1) לאחר ל&#x27; יום 2) לאחר י&quot;ב חודש?"	"1) שהחיינו 2) מחיה מתים, ולא שהחיינו (ב&quot;ח, מג&quot;א ס&quot;ק ב&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק ד&#x27;) [ובשניהם דוקא כשחביב עליו הרבה ושמח מאד בראייתו]"	סימן רכה סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם יש אחרים שנהנין נמי בראייתו?	"אפ&quot;ה רק מברכים שהחיינו (ב&quot;י בשם הרשב&quot;א), וביאר הלבוש דאין זה טובה אלא שמחה (מג&quot;א ס&quot;ק א&#x27;) [משא&quot;כ בהטוה&quot;מ על יין זהו על הטובה שנהנה מהיין ואינו על השמחה (ר&quot;י באק)]"	סימן רכה סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם איש מברך על אשה?	"כתב הברכ&quot;י דמברכין איש על אשה, וכן אשה על איש, וביאר בהלכות קטנות דדוקא על אשתו, אמו, בתו, ואחותו (שע&quot;ת ס&quot;ק א&#x27;), וביאר השעה&quot;צ (ס&quot;ק ב&#x27;) דבאחרת אסור להסתכל בה, ואפי&#x27; אם נסתכל בה במקרה לא שייך ליהנות ממנה {ומכאן מוכח דמותר להסתכל באחותו}, אכן כתב השע&quot;ת (ס&quot;ק א&#x27;) דלפי ההלכות קטנות ה&quot;ה באשה מברכת דוקא על בעלה וכו&#x27;, ומשמע דאינו תלוי בדיני הסתכלות, ותי&#x27; ר&quot;י באק דמאחר שאסור להאיש להסתכל באשה אחרת ממילא ליכא קשר ביניהם ולא תהיה בשמחה אלא בבעלה וכו&#x27;."	סימן רכה סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין כשרואה חכם ישראל?	"מלבד הברכה שחלק מחכמתו ליראיו גם יברך שהחיינו אם לא ראה אותו בתוך ל&#x27; יום (פמ&quot;ג א&quot;א ס&quot;ק ב&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק א&#x27;) {ופשוט דמיירי כששמח בראייתו}"	סימן רכה סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם קיבל אגרות ממנו?	"הבאה&quot;ט (ס&quot;ק א&#x27;) כתב שיכול לברך שהחיינו ולא מחיה מתים [ומוסיף השע&quot;ת (ס&quot;ק א&#x27;) דה&quot;ה אם שמע בשלומו תו לא מצי לברך מחיה מתים [ואם הוא במקום שיכול להתקשר עמו ואינו עושה כן הוי כאילו הודיעו שלא ארע לו דבר (סטייפלר, מ&quot;ב דרשו)], וביאר הערוה&quot;ש (סעי&#x27; ב&#x27;) שברכת שהחיינו הוא על שמחת ראיית פנים משא&quot;כ מחיה המתים הוא על הידיעה שהוא חי], אבל ממ&quot;ב (ס&quot;ק ב&#x27;, שעה&quot;צ ס&quot;ק ג&#x27;) משמע שאין לברך אפי&#x27; שהחיינו [ותמה במ&quot;ב עו&quot;ה (הע&#x27; י&quot;ז) איזהו אחרונים אלו, ושוב מצא כן בשו&quot;ת תעלומות לב], ומ&quot;מ כתב השעה&quot;צ (שם) דאם שמע שהיה חולה ואח&quot;כ רואהו {ולא שמע שנתרפא} בודאי יכול לברך דיש לו שמחה יותר"	סימן רכה סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כיצד מברכים מחיה המתים?	"רע&quot;א והבאה&quot;ט (ס&quot;ק א&#x27;) הביאו מפנים מאירות לברכו בא&quot;י מחיה המתים בלא מלכות [דומיא דשומע תפילה דתפילת הדרך דנתקנה ע&quot;פ ברכת שמ&quot;ע דהוא סמוכה לחברתה], אבל למעשה שאר הפוסקים ס&quot;ל שיברך בא&quot;י אמ&quot;ה מחיה המתים (מ&quot;ב ס&quot;ק ג&#x27;)"	סימן רכה סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	למה מברכים מחיה המתים אחר י&quot;ב חודש?	"ביאר המהרש&quot;א (ברכות נ&quot;ח ע&quot;ב) לפי שאדם נידון בכל ר&quot;ה ויוה&quot;כ וכשעברו עליו ימים אלו הרי עבר עליו דין אם למות אם לאו ועל כן מברכים מחיה המתים שניצול מדין מיתה בר&quot;ה ויוה&quot;כ (מ&quot;ב ס&quot;ק ד&#x27;), ועוד ביאר הרבינו יונה (וכ&quot;כ הב&quot;ח והערוה&quot;ש סעי&#x27; ב&#x27;) משום דאין המת משתכח מן הלב עד י&quot;ב חודש [ועי&#x27; במ&quot;ב עו&quot;ה (הע&#x27; כ&quot;א) דרצה לפרש דאפי&#x27; המהרש&quot;א מודה לטעם זה נמי, ע&quot;ש]"	סימן רכה סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מברכים ברכה זו בזה&quot;ז?	"כתב הערוה&quot;ש (סעי&#x27; ג&#x27;) דעכשיו מקילין בברכה זו אבל אם יודע בעצמו שיש לו תענוג בראייתו ושמח מאד, וכ&quot;ש על אביו ובנו ואחיו, צריך לברך {ושמעתי מהגר&quot;מ היינעמאן שליט&quot;א דבזמנינו אין מברכין ברכה זו מפני איבה שלא יאמר &quot;על פלוני אתה ברכת ולא עלי&quot;, וכעין סברא זו מצאתי בוזאת הברכה (פי&quot;ח ד&quot;ה עוד מדיני שהחיינו)}"	סימן רכה סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בשנה מעוברת?	כתב הא&quot;א מבוטשאטש שיכול לברך אחר י&quot;ב חודש אע&quot;פ שעדיין לא עברה השנה	סימן רכה סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם רואה חבירו שלא ראה מימיו?	"אם יש לו חבר ע&quot;י אגרות ואח&quot;כ רואהו אינו מברך עליו, וביאר המג&quot;א (ס&quot;ק ג&#x27;) דכיון דלא ראהו אינו אוהבו כ&quot;כ, וביאר יותר השע&quot;ת (ס&quot;ק ג&#x27;) דכיון שלא נתחבר עמו פנים אל פנים אין האהבה מעולה כ&quot;כ (מ&quot;ב ס&quot;ק ה&#x27;)"	סימן רכה סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין כשרואה ילדיו שנולדו לו במדה&quot;י?	"בזה כתב הפמ&quot;ג (א&quot;א ס&quot;ק ג&#x27;) שיכול לברך אע&quot;פ שלא ראהו מימיו דודאי יש לו שמחה (מ&quot;ב ס&quot;ק ה&#x27;)"	סימן רכה סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	איזה ברכה יברך כשרואה 1) בנו 2) בתו, שנולדו לו במדה&quot;י?	"1) אם בירך הטוה&quot;מ על השמועה בתוך ל&#x27; יום מסתפק השעה&quot;צ (ס&quot;ק ה&#x27;) אם יכול לברך שהחיינו {אבל נראה פשוט דאם רואהו מיד אחר ברכת הטוה&quot;מ א&quot;צ לברך שהכל בכלל הטוה&quot;מ} [והוא ע&quot;ד אם תימצי לומר שיכול לברך תוך ל&#x27; יום לאגרת שקיבל שנסתפק בה השעה&quot;צ בסמוך (ס&quot;ק ו&#x27;) (ר&quot;י באק)], ולאחר ל&#x27; יום יברך שהחיינו ולאחר י&quot;ב חודש יברך מחיה המתים {ופשוט דאם לא נודע לו עד שרואהו אז יברך רק הטוה&quot;מ על השמועות טובות} 2) יברך שהחיינו, אבל אם כבר עבר י&quot;ב חודש מהשמיעה יברך מחיה המתים [והשעה&quot;צ (ס&quot;ק ו&#x27;) מסתפק בדעת הפמ&quot;ג אם יברך שהחיינו תוך ל&#x27; יום של הידיעה {ולא הבנתי דמאי שנא ממ&quot;ב לעיל (סי&#x27; רכ&quot;ג ס&quot;ק ב&#x27;) דפשוט ליה דמיד יכול לברך שהחיינו על ראיית בתו אע&quot;פ שהוא שמע השמועה סמוך לזה, ותי&#x27; ר&quot;י באק דשאני התם דהוא ממש שעת השמיעה ושמחה}]"	סימן רכה סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו הברכה כשבנו נעשה בר מצוה?	"איתא במדרש רבה (בראשית סג, יד) שיברך ברוך שפטרני מענשו של זה, וכן בירכו המהרי&quot;ל והגר&quot;א (ס&quot;ק ג&#x27;) בשם ומלכות [דומיא דהנותן ליעף כח והמקדש את שמך ברבים (ערוה&quot;ש סעי&#x27; ד&#x27;)], אבל הרמ&quot;א כתב שיברך בלא שם ומלכות שאינו מוזכר בגמ&#x27;, והמ&quot;ב (ס&quot;ק ח&#x27;) הביא החיי&quot;א דהמברך לא הפסיד"	סימן רכה סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו הענין של הברכה?	"1) ביאר המג&quot;א (ס&quot;ק ה&#x27;) דעד עכשיו נענש האב כשחטא בנו מפני שלא חנכו&lt;br&gt;2) הלבוש פי&#x27; להיפך דעד עכשיו הבן נענש בעון האב [ולשון ענשו של זה ע&quot;פ מה דאמרינן (שבת קמ&quot;ט ע&quot;ב) כל שחבירו נענש על ידו אין מכניסין אותו במחיצתו של הקב&quot;ה (מחה&quot;ש)], והקשה הליקוטי חבר בן חיים (בילקוט מפרשים) למה לא מברך הבן ברוך שפטרני ותי&#x27; דאינו רשאי לחשוב לאביו לבעל עבירה {וכמ&quot;ש במג&quot;א ריש סימן רי&quot;ט}."	סימן רכה סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מברכין על בן חורג?	"לפי המג&quot;א כן, לפי הלבוש לא (בצל החכמה ח&quot;ה סי&#x27; ג&#x27;, מ&quot;ב דרשו)"	סימן רכה סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין כשנעשה בתו בת מצוה?	"כתב הפמ&quot;ג (א&quot;א ס&quot;ק ד&#x27;) דלפי טעם הראשון אינו מברך דיש סוברים דאינו מחויב לחנך את בתו, ואפי&#x27; אם הוא מחויב אין כ&quot;כ מצות לחנכה {שהיא פטורה ממצות עשה שהז&quot;ג}, אבל הקשה דלפי הלבוש הו&quot;ל לברך, וכתב אח&quot;כ דאם נישאת בקטנותה שוב אינה נענשה בשביל אביה, והטהרת השלחן (מובא בילקוט מפרשים) כתב דאין מברכין על הבת דאין דרכה להיות שם בשעת קרה&quot;ת, ויותר מזה כתב האג&quot;מ (או&quot;ח ח&quot;ב סי&#x27; צ&quot;ז) דאינו ניכר שהיא נעשית בת מצוה."	סימן רכה סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם אשה מברכת על בר מצוה של בנו?	"כתב הפמ&quot;ג (א&quot;א ס&quot;ק ד&#x27;) דאין היא מחויבת לחנכו, וגם אפשר דאין הבן נענש בשביל חטא אמו {וצ&quot;ע מכתובות (ע&quot;ב ע&quot;א) דמבואר דבנים מתים בעבור נדרי נשים}"	סימן רכה סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם האב מחויב לחנך את בנו לאחר שנעשה בר מצוה?	"כתב המ&quot;ב (ס&quot;ק ז&#x27;) דפשוט דעדיין הוא מצווה לחנכו ולהוכיחו, וכשאינו מוחה נענש עליו דלא גרע משאר ישראל כשיש בידו למחות ואינו מוחה {והחילוק הוא דקודם בר מצוה נענש אפי&#x27; אם לא היה בידו למחות מפני שלא חנכו כראוי אבל אח&quot;כ אינו נענש אלא אם יש בידו למחות, וע&quot;ע באג&quot;מ (או&quot;ח ח&quot;ו סי&#x27; ט&#x27;) דביאר החילוק דקודם בר מצוה המצות חינוך הוא בין אדם לחבירו דצריך להדריך בנו ואם נתרשל במצוה זו אינו מתכפר עד שיפייס את חבירו ואפי&#x27; אם בנו מוחלו הוי מחילה בטעות כאשר יוודע בעולם האמת אחר מיתתו שהיה לו הפסד גדול, אבל אחר שנעשה בר מצוה המצוה לחנכו הוי כבין אדם למקום ומתכפר בתשובה}"	סימן רכה סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מתי מברכים ברכה זו?	"נוהגין לברך בשעה שהנער מתפלל בתורת ש&quot;ץ או קורא בתורה [בו ביום או למחרתו (ערוה&quot;ש סעי&#x27; ד&#x27;)], דאז נודע לרבים שהוא בר מצוה"	סימן רכה סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם יכול לברך כשהוא עולה לתורה ואינו קורא?	"מעיקר הדין קיי&quot;ל דקטן עולה למנין שבעה וא&quot;כ אינו ניכר שהוא גדול אלא אם הוא קורא בתורה, אבל לפי מנהגנו שאינו עולה למנין שבעה ממילא יש היכר (שעה&quot;צ ס&quot;ק ז&#x27;) [אבל לגבי עלייה למפטיר במקום שנוהגין לקרות קטן למפטיר ליכא היכר (וכ&quot;כ הדברי מלכיאל ח&quot;א סי&#x27; ד&#x27;)]"	סימן רכה סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם צריך לעשות סעודה ביום שנעשה בר מצוה?	"המג&quot;א (ס&quot;ק ד&#x27;) הביא מילקוט חדש שמצוה לעשות סעודה ביום שנעשה בר מצוה כיום שנכנס לחופה [דעכשיו הוא מצווה במצות וגדול מצווה ועושה וכו&#x27; (שעה&quot;צ ס&quot;ק ט&#x27;), וסמך לדבר משנה בתענית (פ&quot;ד מ&quot;א) ביום חתונתו זהו מתן תורה (קצות השלחן סי&#x27; ס&quot;ה ס&quot;ק ט&quot;ו)], והים של שלמה (ב&quot;ק פ&quot;ז סי&#x27; ל&quot;ז) כתב דה&quot;ה דהוי סעודת מצוה אפי&#x27; כשאינו בו ביום אם הוא דורש (מ&quot;ב ס&quot;ק ו&#x27;), ודוקא אם הוא אחר שנעשה בר מצוה אבל קודם שנעשה בר מצוה אינו סעודת מצוה אפי&#x27; אם הוא דורש (קצות השלחן סי&#x27; ס&quot;ה בדה&quot;ש ס&quot;ק ו&#x27;), ונוהגין שהנער דורש אפי&#x27; ביום שנעשה בר מצוה כדי שיזכה למעלות טובות (כה&quot;ח ס&quot;ק י&quot;א) [ויש מתענים ביום שנעשו בר מצוה, אבל כתב הא&quot;א מבוטשאטש כמדומה שאין נוהגין כן כלל]"	סימן רכה סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מברכים שהחיינו על יום הולדת?	החוות יאיר ס&quot;ל שיברך שהחיינו כשנעשה שבעים בלא שם ומלכות (חת&quot;ס)	סימן רכה סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מתי מברכין על פרי חדש?	"מדינא קיי&quot;ל שיברך על ראיית פרי חדש [ואפי&#x27; ביד חבירו או על האילן [ואפי&#x27; בשבת דהוי רק אריה רביע עליה (ביה&quot;ל ד&quot;ה או) {ומשמע דבאיסור גמור כמו ערלה אין לברך עליו, ורע&quot;א (לקמן סי&#x27; רכ&quot;ו) מסתפק בזה}]], אבל כתב הרא&quot;ש דנוהגין שלא לברך אלא בשעת אכילה מפני שיש שאינם משמחים בראייתו אלא באכילתו ועשו לא פלוג (סמ&quot;ק בב&quot;י, מג&quot;א ס&quot;ק ז&#x27;, מחה&quot;ש, מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;א), ועוד ביאר הערוה&quot;ש (סעי&#x27; ז&#x27;) מפני שאין אנו בקיאים מתי נגמר הפרי, ומ&quot;מ המברך על הראייה לא הפסיד (טור, רמ&quot;א)"	סימן רכה סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם הוא מחויב לברך ברכה זו?	"מבואר בגמ&#x27; עירובין (מ&#x27; ע&quot;ב) דהוא רשות [דלא ככנסת הגדולה דפי&#x27; שאין חובה לו לאכול הפרי אבל אם אוכל הפרי מחויב לברך שהחיינו (מחה&quot;ש)] (מג&quot;א ס&quot;ק ו&#x27;), ומ&quot;מ ראוי ליזהר שלא לבטלה (א&quot;ר, מ&quot;ב ס&quot;ק ט&#x27;), והערוה&quot;ש (סעי&#x27; א&#x27;) כתב דקיבלוה כחובה וכולם נזהרים בזה."	סימן רכה סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם אין לו שמחה?	"אפ&quot;ה צריך לברך (וזאת ברכה ריש פי&quot;ח, דלא כשבט הלוי ח&quot;ד סי&#x27; כ&quot;ה)"	סימן רכה סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם צריך לאכול מכל מיני פירות?	"המג&quot;א (ס&quot;ק י&quot;ד, וכן מובא במ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ט וערוה&quot;ש סעי&#x27; א&#x27;) הביא מירושלמי (קידושין פ&quot;ד הי&quot;ב) דאחד היה זהיר לצמצם לאכול מכל פרי חדש, ועוד איתא שם דעתיד ליתן דין וחשבון על שלא אכל, וביאר הערוה&quot;ש (סעי&#x27; ה&#x27;) כדי לתת שבח והודאה להקב&quot;ה שמחדש הפירות משנה לשנה כדי ליהנות בהם בני אדם {ואפשר שבזה&quot;ז דאין אנו שמחים כ&quot;כ בפירות חדשות לא מקפידין על זה}"	סימן רכה סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו הסדר ברכת שהחיינו?	"הבאה&quot;ט (ס&quot;ק ו&#x27;) כתב שיברך בפה&quot;ע תחילה ואח&quot;כ שהחיינו [משום תדיר ושאינו תדיר תדיר קודם (מובא בערוה&quot;ש סעי&#x27; ה&#x27;)], אבל הפמ&quot;ג (א&quot;א ס&quot;ק ז&#x27;) כתב דיברך שהחיינו תחילה דחיובו בא משעת הראייה, אבל אם כבר בירך בפה&quot;ע אינו הפסק לברך שהחיינו אח&quot;כ דומיא דגביל לתורי, ואם אוכל מעט יכול לברך שהחיינו אח&quot;כ, והמ&quot;ב (ס&quot;ק י&quot;א) ס&quot;ל כהפמ&quot;ג שיברך שהחיינו תחילה, ואם כבר בירך בפה&quot;ע יאכל מעט ואח&quot;כ יברך שהחיינו, אבל בדיעבד אם בירך בפה&quot;ע ומיד אח&quot;כ בירך שהחיינו מודה דאינו הפסק [אבל לא ניחא ליה בזה לכתחילה דאינו דומה לגביל לתורי דהתם יש עליו חיוב ליתן לבהמתו תחילה משא&quot;כ הכא בברכת שהחיינו על פירות קיי&quot;ל דהוא רשות [ועפ&quot;ז רצה הר&quot;י באק ליישב למה בלבישת טלית חדש אמרינן שיברך שהחיינו אחר ברכת להתעטף בציצית דהתם חובה הוא] {ועוד, אפי&#x27; גביל לתורי אינו ראוי להפסק לכתחילה וכמ&quot;ש הרמ&quot;א לעיל (סי&#x27; קס&quot;ז סעי&#x27; ו&#x27;)} (שעה&quot;צ ס&quot;ק י&quot;ב), והקשה הקצות השלחן (סי&#x27; ס&quot;ג בדה&quot;ש ס&quot;ק ה&#x27;) לפי&quot;ז נשים לא יברכו לישב בסוכה אחר המוציא משום הפסק דאינו אלא רשות להן {וי&quot;ל דמגו דהוי חוב לאנשים, אומרות כסדר אנשים}], וכן פסק הערוה&quot;ש (סעי&#x27; ה&#x27;) שיברך שהחיינו תחילה וכמ&quot;ש הפמ&quot;ג, אבל החזו&quot;א נהג כהבאה&quot;ט (מ&quot;ב דרשו), וכ&quot;כ הגהות הגאון ר&#x27; ישעה פיק, והביא ראיה מתשובת מהרש&quot;ל (סי&#x27; צ&quot;ז) לברך אשר יצר לפני בורא נפשות אע&quot;פ שהבורא נפשות חל ראשונה אלא אזלינן בתר תדיר {ואפשר לחלק דהכא השני ברכות קאי על פרי אחד ועל כן אמרינן להקדים מה שחל תחילה משא&quot;כ באשר יצר ובורא נפשות שניהם הוו חובת גברא ועל כן אמרינן להקדים התדיר}"	סימן רכה סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מברכין שהחיינו על פרי שלא נגמר?	"כתב הכל בו שיברך דוקא על פרי בתשלום ברייתו, וכן פסק הרמ&quot;א, והוסיף הרשב&quot;א (מובא במג&quot;א ס&quot;ק ח&#x27;) דאפי&#x27; אם בדיעבד בירך עליו ברכתו לבטלה [וזהו החידוש דהרמ&quot;א כאן (שעה&quot;צ ס&quot;ק י&quot;ג)], אבל המג&quot;א (שם) הביא הרדב&quot;ז דס&quot;ל דיכול לברך על הפרי כשהגיע לשיעור שברכתו בפה&quot;ע [למשל, בגפנים כשיעור פול הלבן], ולמעשה בדיעבד אם כבר בירך יש לסמוך על הרדב&quot;ז שלא לברך עוד הפעם (מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ב), ופשוט דהרי כל ברכת שהחיינו אינו אלא רשות (שעה&quot;צ ס&quot;ק י&quot;ד) {ויותר מזה משמע מבאה&quot;ט (ס&quot;ק ח&#x27;) דס&quot;ל דלא פליגי הרדב&quot;ז והרשב&quot;א, וכוונת הרשב&quot;א הוא קודם פול הלבן}"	סימן רכה סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם לא בירך בפעם ראשון?	"לאלו שנוהגין לברך על הראייה, הב&quot;י הביא מח&#x27; ראשונים אם יכול לברך לאחר שראהו פעם ראשון, הרבינו מנוח ס&quot;ל דאינו יכול לברך והאגור ס&quot;ל שיכול לברך, וכתב המג&quot;א (ס&quot;ק ט&#x27;) דה&quot;ה לדידן דמברכין רק על האכילה יהא תלוי במח&#x27; הנ&quot;ל אם כבר אכלו פעם אחת (שעה&quot;צ ס&quot;ק ט&quot;ו), ולמעשה לא יברך על פעם שני, וכ&quot;ש שלא יברך על פעם הראשון לאחר שאכלו אע&quot;פ שעדיין לא נתעכל הפרי (מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ג), אבל כל זמן שנמשכת האכילה ראשונה יכול לברך (וזאת הברכה פי&quot;ח אות ו&#x27;)."	סימן רכה סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	על איזה מין פרי מברכים עליו?	בין מין העץ בין מין האדמה, ואין שיעור להפרי (ביה&quot;ל ד&quot;ה פרי)	סימן רכה סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בפרי המורכב?	"הבאה&quot;ט (ס&quot;ק ז&#x27;) הביא מהלכות קטנות שלא לברך לפי שבתחילתו נעשה נגד מצות הבורא [ונראה כאילו משמח על עוברי עבירה (אג&quot;מ או&quot;ח ח&quot;ב סי&#x27; נ&quot;ח)], אבל היעב&quot;ץ ס&quot;ל שיכול לברך דומיא דיכול לברך שככה ברא בעולמו על ממזר (ביה&quot;ל ד&quot;ה פרי), ולמעשה ספק ברכות להקל ולא יברך על פרי זה (אג&quot;מ שם), אולם כתב וזאת הברכה (פי&quot;ח ד&quot;ה פרי מורכב) דהרבה פירות מורכבים באים מהרכבת מין במינו שהוא מותר, ע&quot;ש בהערה, ועוד מבואר מהיודעים ש-nectarine אינו מורכב כלל אלא מין peach שאין בה שערות. ועוד כתב הוזאת הברכה דיש מקילין (אור לציון פי&quot;ד סי&#x27; מ&quot;ה) אם נטעו גרעין מפרי מורכב שהרי לא עשו איסור באילן זה."	סימן רכה סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה נחשב כשני מינים לגבי ברכת שהחיינו?	"השו&quot;ע ס&quot;ל דכל זמן שחלוקים בטעמם יכול לברך שהחיינו [והיינו חילוק גדול ולא חילוק קטן (וזאת הברכה פי&quot;ח ד&quot;ה עוד מדיני)], והגר&quot;א (ס&quot;ק י&#x27;) חולק עליו וס&quot;ל דכיון שבעצם מין אחד הם אינו יכול לברך שהחיינו [וגם החכם צבי חולק עליו], ולמעשה הוא מח&#x27; גדולה והעלה השעה&quot;צ (ס&quot;ק י&quot;ח) דעביד כמר עביד דעביד כמר עביד אבל טוב יותר ליקח פרי אחר, והערוה&quot;ש (סעי&#x27; ט&#x27;) כתב שנוהגין לברך רק על מין הכולל ולא על הפרטים שבכל מין ומין [ויש עוד שיטה ממג&quot;א (ס&quot;ק י&#x27;) בשם הספר חסידים (סי&#x27; תתמ&quot;ח) דס&quot;ל דאפי&#x27; בטעם אחד יכול לברך אם אחד אדומות והשני שחורות, אבל על זה פקפקו כמה אחרונים (עי&#x27; באה&quot;ט ס&quot;ק ט&#x27;) ולא חיישינן לה (שעה&quot;צ ס&quot;ק י&quot;ז)]"	סימן רכה סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם הביאו לפניו שני מינים בבת אחת?	"בודאי יכול לברך שהחיינו פעם אחת ולפטור את שניהם (שעה&quot;צ ס&quot;ק ט&quot;ז) [ואם הפסיק בין האכילה ראשונה להאכילה שניה יש להסתפק אם צריך לברך עוד הפעם על השניה דאפשר דיצא מחמת הראייה (ברכת הבית שכ&quot;ד סעי&#x27; ל&quot;א) {ומסתבר שיצא וכמו בליל ר&quot;ה דנוהגין להפסיק באכילת הפרי חדש עד לאחר המוציא}]"	סימן רכה סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם אכל פרי מורכב ואח&quot;כ אוכל פרי מאחד מהמינים?	"יכול לברך שהחיינו (אג&quot;מ או&quot;ח ח&quot;ב סי&#x27; נ&quot;ח, מ&quot;ב דרשו)"	סימן רכה סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין לגבי ענבים ויין, אם בראשונה 1) אכל ענבים 2) שתה יין?	"1) אם שותה יין ישן בודאי אינו מברך שהחיינו דאינו ניכר בין חדש לישן, ואם שותה יין חדש המחבר ס&quot;ל דאינו מברך שהחיינו דטעם אחד הוא דכשאכל הענבים ידע שהיין יצא מהם, אבל הרדב&quot;ז ס&quot;ל שיברך על היין חדש, ועל כן כתב השל&quot;ה דטוב לאכול פרי אחר (מג&quot;א ס&quot;ק י&quot;א, מ&quot;ב ס&quot;ק ט&quot;ו), והערוה&quot;ש (סעי&#x27; י&#x27;) כתב דאין אנו בקיאים מהו תירוש ומהו יין וא&quot;כ לעולם אין לברך. 2) אינו חוזר ומברך שהחיינו על הענבים (מ&quot;ב ס&quot;ק ט&quot;ו) [ורע&quot;א מסתפק בזה] {ולפום ריהטא זהו דוקא אם שתה יין חדש דהוא מין אחד אבל אם שתה יין ישן אז יברך שהחיינו על הענבים, וכן מדויק ברע&quot;א דכתב יין חדש, אכן לאחר עיון נראה יותר שלא לברך שהרי מבואר במ&quot;ב (ס&quot;ק ט&quot;ו) דיש טעם אחר ליין לאחר מ&#x27; יום ואפ&quot;ה מקרי יין חדש ואינו מברך עליו אחר שאכל ענבים והטעם הוא מפני שבשעת אכילת הענבים דעתו היה על היין שיצא ממנו, והאחרונים שחולקים על זה ס&quot;ל דלמעשה יש לו טעם אחר ולפיכך צריך לברך ואפ&quot;ה מודו דאינו מברך כששותה היין חדש תחילה מפני שזהו העיקר ואח&quot;כ הוא אוכל הטפל, וא&quot;כ ה&quot;ה כששותה יין ישן ג&quot;כ אין נפק&quot;מ כלפי הטעם שהרי גם יין חדש יש לו טעם אחר אלא הוא מפני ששותה העיקר תחילה, וא&quot;כ אין לברך על הענבים אח&quot;כ (עם ר&quot;י באק)}"	סימן רכה סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בענבים לבנים ואדומים וכן במיץ ענבים שלהם?	"יש שאלה בפוסקים אם זה מין אחד או שני מינים [הברכת הבית (שכ&quot;ד הע&#x27; י&quot;א) ס&quot;ל דהוא כמין אחד, והקצות השלחן (סי&#x27; ס&quot;ג בדה&quot;ש ס&quot;ק י&#x27;) משמע דהוא ב&#x27; מינים] (דרשו מ&quot;ב)"	סימן רכה סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מברך שהחיינו על פרי שלא אכל ממנו לימים רבים?	לא יברך שהחיינו אלא אם מתחדש משנה לשנה	סימן רכה סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בפרי המתחדש שתי פעמים בשנה?	"כתב הב&quot;י (והרמ&quot;א) דמברכין עליו שהחיינו כל פעם ופעם (מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ז)[והמג&quot;א (ס&quot;ק י&quot;ג) והגר&quot;א (ס&quot;ק י&quot;ג) הביאו ראיה מתוס&#x27; ברכות (ל&quot;ז ע&quot;ב) {ותוס&#x27; מנחות ע&quot;ה ע&quot;ב}], ואע&quot;פ שהרמב&quot;ם משמע דוקא כשגודל פעם אחת בשנה, דחה הב&quot;י דאפשר דלאו דוקא הוא [וחידש האג&quot;מ (או&quot;ח ח&quot;ה סי&#x27; מ&quot;ג אות ב&#x27;) דאפי&#x27; אם נתחדש יותר מב&#x27; פעמים בשנה יברך כל פעם ופעם, וכעין זה כתב הליכות שלמה (הל&#x27; תפילה פכ&quot;ג סעי&#x27; כ&quot;א) דאם אכל פרי ונסע למדינה אחרת שאינו מצוי שם וכבר עברה ל&#x27; יום יכול לברך שהחיינו {ויש לעיין בכל בזה}]"	סימן רכה סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בדברים שאינם גידולי קרקע?	אינו מברך שהחיינו שמין זה אינו חדש בעצם שאחרים אכלו מהם, אבל התשב&quot;ץ ס&quot;ל שיברך שהחיינו, והמג&quot;א (ס&quot;ק י&quot;ב) מסיים וצ&quot;ע, והמ&quot;ב (ס&quot;ק ט&quot;ז) מסיים דהעולם נהגו שלא לברך.	סימן רכה סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בכמהין ופטריות?	אינו מברך שהחיינו שגדלים מאויר וגם אין להם זמן קבוע (פמ&quot;ג א&quot;א ס&quot;ק י&quot;ב, מ&quot;ב ס&quot;ק ט&quot;ז)	סימן רכה סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בריח?	"הרדב&quot;ז ס&quot;ל לברך, ויש חולקים (מג&quot;א ס&quot;ק י&quot;ב), וכתב השע&quot;ת (סי&#x27; רט&quot;ז ס&quot;ק ב&#x27;) בשם הברכ&quot;י שנוהגין שלא לברך"	סימן רכה סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בירקות?	"כתב הב&quot;י בשם רבינו מנוח דכל שיכול להתקיים כל השנה אינו מברך עליו שהחיינו (רמ&quot;א), וביאר הפרישה דכיון דיש ירקות שמתקיימים כל השנה בקרקע עשו לא פלוג על כל ירקות, וכ&quot;כ השל&quot;ה (מובא במג&quot;א ס&quot;ק י&quot;ד) שאין מברכין שהחיינו על שום ירק [אבל בסוף כתב הפרישה כפירוש המג&quot;א דדוקא כשמטמינים אותם (שעה&quot;צ ס&quot;ק כ&quot;ד), וכן מבואר ממ&quot;ב בסוף דכתב דמברכין על קטניות, גזר, וקישואין, ולא אמרינן לא פלוג], אבל המג&quot;א (ס&quot;ק י&quot;ד) ביאר שמטמינין אותם בקרקע בבורות ועומד שם כל ימות השנה [משא&quot;כ פירות רק מיעוטא דמיעוטא מטמינים אותם], ולפי&quot;ז פשוט דאין לברך שהחיינו על תפוח אדמה שמטמינים אותם בקרקע [אבל רע&quot;א הביא ממהרי&quot;ל שהיה מברך שהחיינו על תפוח אדמה, ותי&#x27; השעה&quot;צ (ס&quot;ק כ&quot;ג) דאפשר דבזמנו לא היו מטמינים אותם] (מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ח)"	סימן רכה סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בלחם הבא מדגן חדש (אחר פסח)?	כתב השל&quot;ה דאין לברך עליו שהחיינו דאינו ניכר בין חדש לישן (מג&quot;א ס&quot;ק י&quot;ד, מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ח)	סימן רכה סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בהריפות מדגן חדש?	"בזה כתב המג&quot;א (ס&quot;ק י&quot;ד) שיברך שהחיינו שהם ניכרים, אבל המו&quot;ק ס&quot;ל דאינו ניכר בטעמו החילוק (מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ח) {ואפשר שהמג&quot;א לשיטתו דס&quot;ל כהספר חסידים דאפי&#x27; אם נשתנה המראה סגי לברך שהחיינו}"	סימן רכה סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין 1) בקטניות 2) בגזר 3) בקישואים 4) בצנון?	"1) אם ניכרים שהם חדשים כגון שהם ירוקים קצת יברך שהחיינו [והערוה&quot;ש (סעי&#x27; י&quot;ב) כתב שלא לברך שהחיינו] 2) יברך שהחיינו 3) יברך שהחיינו {ולמעשה אין לברך על דברים אלו שהם מצויין כל השנה} 4) הדה&quot;ח כתב לברך שהחיינו, אבל לפי מש&quot;כ המג&quot;א (ס&quot;ק י&quot;ד) דכל שהוא מוטמן בקרקע דאין לברך שהחיינו ה&quot;נ אין לברך שהחיינו (מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ח, שעה&quot;צ ס&quot;ק כ&quot;ד)"	סימן רכה סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בפירות בזמנינו?	"כתב וזאת הברכה (פי&quot;ח ד&quot;ה פירות וירקות) דאין לברך שהחיינו אם הם מצויין כל השנה, אפי&#x27; אם הם נמכרים ביוקר או נמכרים רק בחנויות בודדות, ודוקא כשהם טריים כל השנה ויש להם טעם טוב. ועוד חידש שם דאם הם מצויין כל השנה בארצות שהם גדלים בו לא יברך [כגון coconut]."	סימן רכה סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בפירות יבשים?	פשוט שאין לברך עליהם שאינו ניכר בין חדש לישן {ומש&quot;כ המ&quot;ב (ס&quot;ק י&quot;ד) &quot;אגוזים&quot; צ&quot;ל דמיירי כשהם טריים}	סימן רכה סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם הפרי טפל להמאכל?	כפשוטו צריך לברך עליו, ודלא כקצות השלחן (מ&quot;ב דרשו)	סימן רכה סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בפירות שעדיין לא נתבשלו?	"לא יברך שהחיינו [ואע&quot;פ שהרמ&quot;א כתב הכי לעיל (בסעי&#x27; ג&#x27;) היינו לחדש דהוא לעיכובא (שעה&quot;צ ס&quot;ק י&quot;ג), ועוד תי&#x27; הספר פלאים תוספת שבת (ילקוט מפרשים) דכאן מיירי בשעת אכילה דצריך גמר ממש שיהיה טוב לאכילה משא&quot;כ הרמ&quot;א לעיל מיירי כשמברך בשעת הראייה ואז סגי להיות נגמר הפרי סתם]"	סימן רכה סעיף ז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	על מי מברך משנה הבריות מפני שדרכן להיות נולד בכך?	"1) כושי [וחידש ההלכות קטנות (ח&quot;א סי&#x27; ר&quot;מ) דדוקא כשהוריו לבנים, אבל אינו משמע כן מסתימת הפוסקים (מ&quot;ב דרשו)]&lt;br&gt;2) גיחור [אדום הרבה]&lt;br&gt;3) הלבקן [לבן הרבה]&lt;br&gt;4) קפח [בטנו גדול ונראית קומתו מקופחת {וצ&quot;ל דגם בשעת לידה נראית כן}, ובבכורות (מ&quot;ה ע&quot;ב) מבואר דהוא אריך וקטין ואינו יכול לסבול קומתו (מג&quot;א ס&quot;ק ט&quot;ו, מ&quot;ב ס&quot;ק כ&#x27;)]&lt;br&gt;5) ננס&lt;br&gt;6) הדרקונס [מלא יבלת, ורש&quot;י פי&#x27; פיו עקום]&lt;br&gt;7) פתויי הראש [כל שערותיו מדובקות זה בזה [ואם נעשה אח&quot;כ מברך דיין האמת (מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;א)], והערוך פי&#x27; דאין ראשו סגלגל אלא רחבה (שעה&quot;צ ס&quot;ק כ&quot;ה)]&lt;br&gt;8) פיל וקוף [וכתב המאירי (ברכות נ&quot;ח) שפיל וקוף דומים לאדם במקצת דברים, והמלאכת שלמה (כלאים פ&quot;ח מ&quot;ו) הוסיף בשם הרב משולם דבזמן המבול היפך הקב&quot;ה האנשים לקופים ופילים שהקוף דומה לאדם והפיל נמי מבין לשון בני אדם]"	סימן רכה סעיף ח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין במי שגבוה מאד?	כתבו הכה&quot;ח (ס&quot;ק נ&quot;ג) והמו&quot;ק שיברך שככה לו בעולמו דמבואר בהרבה מקומות (בכורות מ&quot;ה ע&quot;ב) דהוא מעלה וחשיבות	סימן רכה סעיף ח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	על מי מברך משנה הבריות אם נולד כך, ודיין האמת אם אירע לו אח&quot;כ [שאלו רגילין לבא אח&quot;כ נמי]?	1) חיגר&lt;br&gt;2) קטע [בידיו (מג&quot;א ס&quot;ק ט&quot;ז, מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ב)]&lt;br&gt;3) סומא [בשתי עיניו (פמ&quot;ג א&quot;א ס&quot;ק י&quot;ז, מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ג)]&lt;br&gt;4) מוכה שחין&lt;br&gt;5) בהקנין [נקודות אדומים וביניהם יש לובן צח ומבהיק (מחה&quot;ש, מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ד)]	סימן רכה סעיף ט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בסומא באחת מעיניו?	אינו יכול לברך משנה הבריות אבל יכול לברך דיין האמת אם הוא מצטער עליו (שעה&quot;צ ס&quot;ק כ&quot;ו)	סימן רכה סעיף ט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בבהקנין השכיחים?	"מסתבר שאינו יכול לברך משנה הבריות ודיין האמת, וכ&quot;ש על זוימ&quot;ר שפרענגלי&quot;ן שאינו יכול לברך עליו (פמ&quot;ג א&quot;א ס&quot;ק י&quot;ז, מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ד) {וכן מצינו במ&quot;ב לעיל (סי&#x27; קכ&quot;ח ס&quot;ק ק&quot;ח) לגבי נשיאת כפים}"	סימן רכה סעיף ט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	על מי מברך דיין האמת?	"דוקא על אנשים שהוא מצטער עליהם שהרי הוא מצדיק הדין [דומיא דברכת שהחיינו (גר&quot;א ס&quot;ק כ&#x27;)] ונקט עכו&quot;ם משום דהוא מילתא דפסיקא (מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ח), ודלא כהאבודרהם בשם האשכול (ראב&quot;ד בן יצחק) דס&quot;ל שיברך אפי&#x27; על גוי {ואפשר דמיירי כגון שהוא מצטער עליו} [משא&quot;כ משנה הבריות שייך אכל אדם דומיא דקוף ופיל (ב&quot;ח, מג&quot;א ס&quot;ק י&quot;ח, ט&quot;ז ס&quot;ק א&#x27;, גר&quot;א ס&quot;ק כ&quot;א, מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ז), דלא כהב&quot;י דס&quot;ל דהראב&quot;ד ס&quot;ל דאפי&#x27; במשנה הבריות צ&quot;ל מצטער וקשה ליה מפיל וקוף]"	סימן רכה סעיף ט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	למה מברכין דיין האמת?	מפני שבא לו זה ע&quot;י עונש (מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ו)	סימן רכה סעיף ט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם הוא מסופק אם נולד בכך או אירע לו לאחר זמן?	רע&quot;א מסתפק אם יש לו חזקה מכח רוב בעלמא שאינן בעלי מומים (ביה&quot;ל ד&quot;ה ואם) {אבל לכאורה תלוי אם יש רוב בעלי מומים כזה נולדים בזה או אירע להם אח&quot;כ}	סימן רכה סעיף ט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	הרואה אחד מבעלי מומים הנ&quot;ל, מתי יכול לברך עוד הפעם 1) משנה הבריות 2) דיין האמת?	"1) הראב&quot;ד ס&quot;ל שלאחר שבירך משנה הבריות פעם אחת על מום זה תו לא מצי לברכו עוד הפעם [והקשה הדרישה (סי&#x27; רי&quot;ח ס&quot;ק א&#x27;) שהראב&quot;ד לגבי נסים כתב דלאחר פעם הראשון רשות הוא לברך, ותי&#x27; דהתם יש לו התפעלות כל פעם ופעם משא&quot;כ כשרואה בעלי מומים אחר פעם הראשון], אבל הטור ס&quot;ל דכמו שהרא&quot;ש חולק על הראב&quot;ד לעיל (סי&#x27; רי&quot;ח) ה&quot;נ חולק עליו וס&quot;ל שיכול לברך כל ל&#x27; יום על אדם אחר (מג&quot;א ס&quot;ק י&quot;ט, שעה&quot;צ ס&quot;ק ל&quot;ב), והמחבר כאן פסק כהראב&quot;ד והרמ&quot;א פסק כהטור, וכתב הגר&quot;א (ס&quot;ק כ&quot;א) דמח&#x27; זו תלוי במח&#x27; הנ&quot;ל בסי&#x27; רי&quot;ח, ולפי&quot;ז קיי&quot;ל שיברך על ל&#x27; יום, אבל לפי&quot;ז יש סתירה בהמחבר דכאן פסק כהראב&quot;ד אבל לעיל (סי&#x27; רי&quot;ח) פסק כהרא&quot;ש, אלא צ&quot;ל כמ&quot;ש הדרישה (שם) דכאן ליכא התפעלות כ&quot;כ לאחר פעם הראשון, ולפיכך פסק המ&quot;ב (ס&quot;ק ל&#x27;) למעשה שיברך רק בלא שם ומלכות אחר פעם הראשון (שעה&quot;צ ס&quot;ק ל&quot;א) {וכפשוטו קאי על כל הדברים, ודלא כהחזו&quot;א דס&quot;ל שיברך על קוף אחר ל&#x27; יום (עי&#x27; מ&quot;ב דרשו)} 2) משמע מהט&quot;ז (ס&quot;ק א&#x27;) דה&quot;נ ס&quot;ל להראב&quot;ד שאין לברך אלא פעם אחת בחייו, אבל הנהר שלום חולק עליו דלגבי דיין האמת יש לו צער כל פעם שהוא רואה עוד קרובים במום זה {ומסתבר שיכול לברך אפי&#x27; בתוך ל&#x27; יום}"	סימן רכה סעיף ט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה הדין אם הוא רואה אותו אדם לאחר ל&#x27; יום?"	"לכו&quot;ע אינו מברך על אותו אדם אלא פעם אחת בחייו (שעה&quot;צ ס&quot;ק ל&quot;ב) {ונראה דקאי בין על דיין האמת בין על משנה הבריות} [וע&quot;ע בערוה&quot;ש (סעי&#x27; י&quot;ג) דפשוט ליה שיברך משנה הבריות על אדם אחר אפי&#x27; תוך ל&#x27; יום וכל המח&#x27; הוא על אותו אדם גופה, והמג&quot;א (ס&quot;ק י&quot;ט) דכתב דלא ראה אדם אחר תוך ל&#x27; יום, ר&quot;ל דאם ראה ראובן ובירך עליו ואח&quot;כ ראה שמעון ובירך עליו וחזר וראה ראובן תוך ל&#x27; יום של שמעון אינו מברך עליו, ולפי&quot;ז מיושב הסתירה במג&quot;א שמוזכר במ&quot;ב לעיל (סי&#x27; רכ&quot;ד ס&quot;ק י&quot;ז) דלעולם צריך לברך על מלך אחר ואדם משונה אחר אפי&#x27; בתוך ל&#x27; יום אבל לגבי אותו אדם צריך להיות הפסק של ל&#x27; יום ולא יראה אפי&#x27; אדם אחר]"	סימן רכה סעיף ט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	על מה מברך שככה לו בעולמו?	"על כל בריות טובות, בין על אשה על הגוים בין על בהמות בין על אילנות [ואפי&#x27; על פרה נאה וחמור נאה (ירושלמי, ב&quot;י)]"	סימן רכה סעיף י		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	איך מותר להסתכל 1) באשה 2) בגוי?	"1) באמת אסור ומיירי בקרן זוית וכדומה (עי&#x27; גמ&#x27; ע&quot;ז כ&#x27; ע&quot;ב) {אבל ראייה בעלמא מותר (מ&quot;ב לעיל סי&#x27; ע&quot;ה ס&quot;ק ז&#x27;) וצ&quot;ל דראייה בעלמא לא מספיק לברך שככה לו בעולמו, וע&quot;ע בערוה&quot;ש (סעי&#x27; י&quot;ד) דמשמע שיכול לברך אפי&#x27; על ראיה בעלמא} 2) ה&quot;נ מיירי בקרן זוית א&quot;נ בגוי ליכא איסור להסתכל סתם אלא אם מסתכל יותר ולהתבונן בדמותו (מג&quot;א ס&quot;ק כ&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק ל&quot;ג), והביה&quot;ל (ד&quot;ה אפילו) הביא ראיה לזה מגמ&#x27; ע&quot;ז (כ&#x27; ע&quot;ב) דפריך רק מחמת איסור להסתכל באשה ולא מחמת איסור להסתכל בגוי."	סימן רכה סעיף י		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	על איזה בהמה אינו מברך עליו?	"כתב הבאה&quot;ט (ס&quot;ק י&quot;ז) בשם ההלכות קטנות (ח&quot;א סי&#x27; רס&quot;ה) שאינו מברך על הפרידה מפני שהוא מאיסי {ונראה דזהו ההלכות קטנות לשיטתו דס&quot;ל דאינו מברך על פירות מורכבין (באה&quot;ט ס&quot;ק ז&#x27;) [וכ&quot;כ ההלכות קטנות בפנים, אלא שהקשה מגוי שמסתמא הוא רשע, ע&quot;ש מה שתירץ], אבל לפי היעב&quot;ץ שמובא בביה&quot;ל (ד&quot;ה פרי) דיכול לברך על פירות מורכבין ה&quot;נ יכול לברך על פרידה}"	סימן רכה סעיף י		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה הדין לאחר ל&#x27; יום?"	"המחבר הביא הראב&quot;ד דס&quot;ל שאינו יכול לברך אלא כשרואה נאים מהם {ומסתבר דאז מותר אפי&#x27; בתוך ל&#x27; יום}, אבל השעה&quot;צ (ס&quot;ק ל&quot;ד) כתב דלפי הרמ&quot;א דיכול לברך אחר ל&#x27; יום, ה&quot;נ יהא מותר לברך אחר ל&#x27; יום על אחרים אפי&#x27; כשהם שוין להראשונים {אבל יתכן דה&quot;נ שייך סברת הדרישה דאינו מתפעל כ&quot;כ ולא יברך}"	סימן רכה סעיף י		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם ברכה זו נוהגת בזמנינו?	"לא, וביאר החיי&quot;א (כלל ס&#x27;&#x27;ג סעי&#x27; א&#x27;) מפני שאנו מורגלים בראיות אלו, ועוד ביאר השעה&quot;צ (ס&quot;ק ל&quot;ג) מפני שאין אנו בקיאים אם הם נאות ביותר"	סימן רכה סעיף י		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לומר כמה נאה כותי זה?	"לא משום לא תחנם {ומותר לברך על מה שברא הקב&quot;ה בריאה כזה, ועי&#x27; מש&quot;כ ביו&quot;ד ס&quot;ס קנ&quot;א}"	סימן רכה סעיף י		
