#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מצות עונג שבת מצוה מדאורייתא?	"הרמב""ן ס""ל דהוא מצוה מדאורייתא דהוא בכלל מקראי קודש דהיינו לקדשו ולכבדו בכסות נקיה ולענגו באכילה ושתיה (מ""ב ס""ק א') [וכן מבואר במדרש תנחומא פרשת בראשית (ר""ג מלצר)], אבל החינוך וב""י ס""ל דהוא מדברי סופרים, ואפ""ה כתב השעה""צ (ס""ק א') דצריך ליזהר בזה שחמורים דברי סופרים יותר מדברי תורה"	סימן רמב סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו הזכותים למי שמענג את השבת? למה?	"1) נותנין לו נחלה בלא מצרים (שבת קי""ח ע""א), דהוא מדה כנגד מדה שכשם שהוא מפזר מעות בלא שיעור לצורך שבת כן יתנו לו נחלה בלא שיעור (ב""י בשם מהר""י אבוהב)<br>2) ניצול משעבוד מלכיות, וביאר המהר""י אבוהב לפי שמקבל עליו עול שבת מעבירין ממנו עול מלכיות {על דרך מימרא דר' נחוניא בן הקנה באבות (פ""ג)}<br>3) נותנין לו משאלות לבו, כדי שיוכל למלאות חפצו מכל עונג שירצה (מהר""י אבוהב) [וכעין זה אמרינן בגמ' (שבת קי""ט ע""א) שעשירין בשאר ארצות זוכין בשביל שמכבדין את השבת]"	סימן רמב סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו השכר לשמירת שבת?	"1) אפי' עובד ע""ז מוחלין לו, וביאר הב""י דכיון דשבת שקולה כגנד כל המצות (ירושלמי נדרים פ""ג) ומורה על השגחת וחידוש העולם ותורה מן השמים {עי' רש""י חולין ה' ע""א}, וכיון שהוא שומר את השבת ודאי הע""ז שעבד אינו מפני שמאמין בה, והט""ז (ריש סימן) ביאר דמיירי כשעשה תשובה ואע""פ שבדרך כלל חייבי כריתות צריכין יסורין קמ""ל דע""י שמירת שבת מהני בלא יסורין.<br>2) אם ישראל היו משמרין את שבת ראשונה לא היה שולט בהם אומה ולשון, וביאר המהר""י אבוהב שעמלק באו אחר שלא קיימו שבת ראשונה, ואם לא באו עמלק לא היה שום עם ולשון נלחם בהם לפי שהיו יראים מן הנסים (ב""י)<br>3) אם היו שומרים ב' שבתות מיד נגאלין"	סימן רמב סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם צריך ""לכם"" בשבת?"	"איתא בגמ' פסחים (ס""ח ע""ב) דביו""ט ר""א ס""ל או כולו לכם או כולו לה' ור' יהושע ס""ל חציו לה' וחציו לכם, אבל לגבי שבת כו""ע מודו דבעינן לכם דכתיב וקראת לשבת עונג [ומש""כ העולת שבת דאם רוצה יכול לעשות שבת הכל לכם, כבר דחהו המג""א (ס""ק א')]"	סימן רמב סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כמה צריך לבזבז על סעודת שבת?	"אם יש לו היכולת טוב לענגו בדגים גדולים וראשי שומין ותבשיל של תרדין (שבת קי""ח ע""ב) הכל כפי יכולתו [ודלא כהט""ז (ס""ק א') דס""ל דסגי לכבדו בכסא דהרסנא (ביה""ל ד""ה צריך)] וטוב לצמצם לזה מימי החול [אבל לא יטיל על אחרים מחמת זה (שעה""צ ס""ק ז')] וביאר הטור מפני שכל פרנסתו של אדם קצובה לו מר""ה חוץ מהוצאת שבת ויו""ט [וסעודת ר""ח (או""ז, דרכ""מ ס""ק ב', ודלא כהבנת באה""ט ס""ק א' כמ""ש בהגהות והערות אות י""ח)] והוצאת בניו לת""ת [וסימן לדבר הכל קצובין מתשרי חוץ מתשר""י, דהיינו תלמוד תורה, שבת, ר""ח, יו""ט (עטרת זקנים, באה""ט ס""ק א')], ולפי הריטב""א (מובא בשמ""ק בביצה שם) אפי' שאר מצות [וכל זה הוא לפי מדריגתו בבטחון (פסק""ת אות ח'), ורש""י בביצה (ט""ז ע""א) כתב דוקא לפי מה שהוא רגיל], ואם יש לו מעט טוב לכבדו בכסא דהרסנא [כן למד הטור ע""פ רש""י בפסחים (קי""ב ע""א) ע""פ הסמיכות בתנא דבי אליהו דהוי עז כנמר מלמד שצריך אדם לזרז עצמו לכבד שבת ביותר, ויש להשתדל לכל הפחות להיות מכת זו (ט""ז ס""ק א', מ""ב ס""ק א')] וכ""ש בסעודת שלישית (ביה""ל ד""ה צריך), ואם אין לו כלום עליו אמרינן עשה שבתך חול ואל תצטרך לבריות (פסחים קי""ב ע""א) ויאכל רק ב' סעודות [וצ""ע שהגר""א לקמן (סי' רס""ג) כתב דצריך לחזור על הפתחים לכבד היום בדבר מועט, וסותר מה שכתב הגר""א כאן (שעה""צ ס""ק ד')] (מ""ב ס""ק א')"	סימן רמב סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו הפירוש עשה שבתך חול ואל תצטרך לבריות?	"לא יאכל סעודת שלישית, ולפי הרמב""ם היינו שלא יאכל מלוה מלכה, ומ""מ הרמב""ם מודה דאפי' אם יש לו רק ב' סעודות לא יטול מצדקה (מג""א ס""ק ב')"	סימן רמב סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין במי שנוטל צדקה מן הגבאי?	"נותנין לו ג' סעודות בשבת (משנה סוף פאה, מ""ב ס""ק א) [ולפלא על הט""ז כאן דכתב דנותנין לו רק ב' סעודות (שעה""צ ס""ק ו')]"	סימן רמב סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה יעשה אם יש לו רק מעט מעות ופועלו תובע לו לשכרו?	"אם גמרו היום והבעה""ב קיבל החפץ ממנו יש עליו חיוב מדאורייתא ביומו תתן שכרו ודוחה הדברי קבלה דעונג שבת, ואפי' להרמב""ן דעונג שבת דאורייתא מ""מ יש בו גם לאו דבל תלין [ואפי' אם עדיין לא תבעו לא יקנה בהמעות צרכי שבת דבודאי יתבענו קודם שיעבור הזמן (אהבת חסד ח""א פ""ט סעי' ט', ונתיב החסד שם)]. אמנם, יש עצה לפייסו להמתין עד לאחר שבת א""נ שלא לקבל החפץ ממנו ואז אינו מחויב לשלם לו שכרו ואפי' אם אמר לו הפועל בא וטול החפץ [ואם גמרו מאתמול אין עליו אלא איסור בל תשהה והרי הוא כשאר בעלי חובות, ומסתפק הביה""ל מה הדין בתלמיד חכם] (ביה""ל ד""ה לכבד)"	סימן רמב סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין במוהל שצריך ליסע לעיר אחרת לעשות ברית מילה?	"כתב המנח""י (ח""ג סי' ל""ה) דמילה דאורייתא דוחה עונג שבת דרבנן (מ""ב דרשו) {אולם, יש לעיין לפי הרמב""ן דעונג שבת הוא ג""כ דאורייתא, ותי' הר""י באק דעשה דמילה עדיף שנכרתו עליו י""ג בריתות}"	סימן רמב סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה יאכל בשבת?	"יאכל ב' תבשילין [ומבואר בזוהר (בראשית מ""ח ע""ב, ע""פ פירוש הסולם) דליל שבת צריך למטעים מכל המאכלים ובלבד שלא יחסר לסעודת היום, ולכל הפחות יהיה ב' תבשילין לסעודת יום] והיינו כשהוא רגיל לאכול בחול רק תבשיל אחד אבל אם רגיל לאכול בחול ב' תבשילין צריך לאכול בשבת ג' תבשילין כדי שיהא ניכר שהוא מוסיף לכבוד שבת (כה""ח ס""ק ט') [ובר""ח צריך להוסיף עוד מאכל לכבודו], והיכא שאינו יכול להוסיף עוד מאכל יותר מבחול צריך להקדים או לאחר זמן אכילתו (שבת קי""ט ע""א, רמ""א לקמן סי' רפ""ח סעי' ז'), וטוב לאכול דגים בכל סעודה אם נאותין לו (מג""א ס""ק א', מ""ב ס""ק ב')"	סימן רמב סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה יעשה אם מייקרין השער של דגים?	"המג""א (ס""ק א') הביא מצמח צדק שנכון לתקן שלא יקנו דגים דאפשר לקיים מצות עונג שבת במאכלים אחרים [והביא ראיה ממשנה בכריתות, וע""ע בחת""ס שדחה ראייתו, ומ""מ מודה לדינא], אבל מי שהיה בעיר אחרת ולא שמע התקנה בדיעבד אם כבר קנה מותר לו (כה""ח ס""ק ט""ו) [והמכאן הוכיח קובץ הלכות (פ""א הע' י""ג) דהא דאמרינן דצרכי שבת אינן מן החשבון, היינו דוקא כפי יכלתו וכדרכא דאינשי דאל""כ למה צריך תקנה מחמת היוקר, והביא עוד ראיה ע""פ השיטת הריטב""א דכל מצות בכלל, הרי קיי""ל דאל יבזבז יותר מחומש על מצות (או""ח סי' תרנ""ו) שמא יצטרך לבריות, אלא על כרכך אינו יכול לבזבז בלי חשבון]"	סימן רמב סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו השיעור של יקור השער?	"הבאה""ט (ס""ק א') הביא מבית הלל דצריך להיות יותר משליש דאם לאו הרי קיי""ל דהידור מצוה עד שליש, אכן הפמ""ג (א""א ס""ק א') הביא הא""ר דס""ל דאפי' בפחות משליש יש לעשות התקנה (מ""ב ס""ק ב') {ונראה לפרש דהוא תקנה להציבור, אבל אלמלא התקנה יש חיוב להדר עד שליש}"	סימן רמב סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם קנה דגים קודם התקנה?	"מבואר מהרא""ש בחולין (י""ז ע""א) דכיון דבא בידו בהיתר מותר (פמ""ג א""א ס""ק א', מ""ב ס""ק ב'), אמנם אם תקנו שאסור לאכול דגים אפי' אם יש לו כבר בביתו חל האיסור עליהם (כה""ח ס""ק ט""ו)"	סימן רמב סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם צריך ללוות לצורך שבת?	"איתא בגמ' (ביצה ט""ו ע""ב) שאמר הקב""ה לוו עלי ואני פורע, וכתבו תוס' (ע""פ הגהת מהרש""ל) דהא דאמרינן עשה שבתך חול ואל תצטרך לבריות היינו כשאין לו במה לפרוע אבל כשיש לו משכונות ויכול ללוות כנגדם אמרינן שילוה ויבטוח בה' שלא יאבד המשכונות, וכן פסק העטרת זקנים דאינו יכול ללוות אם אין לו דרך כדי לפרוע, אבל הגר""א (הגהות הגר""א שם, ביאור הגר""א ס""ק א') מגיה תוס' שצ""ל כשאין לו ממי ללוות, והיינו שאינו מוצא שום לוה אבל אם מצא לוה יכול ללוות הימנו אע""פ שאינו יודע כיצד יפרוע אלא יבטח בה' שהוא יעזרנו, והכריע השעה""צ (ס""ק י""ב) הכל לפי הענין {וביאר ר""י באק דהיינו שאינו יכול להיות בוטח בה' על החשבון של המלוה אלא על חשבון של עצמו, וממילא אם אין לו שום מהלך לפרוע אסור ללוות אבל אם יש לו מהלך ע""י צמצום ולחזור על הפתחים וכדומה, על זה אמרינן שטוב ללוות ולבטוח בה' שאפי' אם לא יתן לו במה לשלם הרי יש לו דרך אחרת כדי לפרוע [וכעין זה נמצא בא""א מבוטשאטש דדוקא כשיש לו קרקע ומטלטלין לשלם לו, וכן מבואר מהב""ח כשביאר ספיקותו של הטור דכתב דהיה מסופק אם ראוי לו ללוות על הצד דהקב""ה יפרע או דלמא שמא לא יפרע וידע שהם ימחולו לו החוב אלא דהו""ל לעשות שבתך חול ואל תצטרך לבריות, אבל לא היה צד להתיר אם לא ימחולו לו], וע""ע במ""ב דרשו בשם החוט שני דס""ל דתלוי במדריגתו בבטחון}"	סימן רמב סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר ללוות ברבית לצורך שבת?	"כתב המג""א (ס""ק ב') בשם השבלי הלקט שלוין ברבית לצורך סעודת שבת או סעודת מצוה, וביארו רוב האחרונים דהיינו באופן היתר כגון מגוי או ע""י היתר עיסקא (מ""ב ס""ק ד') [ודלא כמפרש בירושלמי מו""ק (פ""ב ה""ג) וגר""ז (סעי' ט') וגר""א (יו""ד סי' ק""ס ס""ק מ""ג) דהתירו לזה רבית דרבנן (שעה""צ ס""ק ט""ו)], וקמ""ל דראוי לעשות כן למען המצוה (ערוה""ש סעי' מ""ד)"	סימן רמב סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה יעשה אם קיבל בהמה נאה?	"שמאי היה אומר זו לשבת, והלל היה אומר ברוך ה' יום יום (ביצה ט""ז ע""א, טור), וביאר הב""ח דלא פליגי אלא שתי מדות בדבר וכל אחד יכול לברור לנהוג כשמאי או הלל, והביא שרש""י משמע כשמאי והרמב""ן משמע כהלל, ומסיים דהאו""ז כתב דאפי' הלל מודה דמנהג שמאי עדיף טפי, והעולם נוהגין כשמאי, וכן הביא המ""ב (ס""ק ד') בשם הספר חסידים שיאכלנו בשבת, וכן מובא במג""א (לקמן סי' ר""נ ס""ק א'), והמ""ב (שם ס""ק ב') מוסיף מהחיי""א (כלל א' סעי' א') דאע""פ שהלל מודה דמהלך דשמאי עדיף מ""מ נהג לחזק מדת בטחונו, ופשוט דדבר שאינו נפסד ואינו שכיח לקנות שיניחו לשבת "	סימן רמב סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם נתנו לו מאכל זה לשבת?	"יש מח' לקמן (תרצ""ד) אם עני יכול לשנות מגבת פורים לדברים אחרים, וה""נ שייך מח' הנ""ל (מ""ב ס""ק ד'), אבל דוקא אם נתנו לו בדוקא לאכול בשבת אבל אם נתנו לו סתם מותר לאוכלו ביום חול (א""א מבוטשאטש)."	סימן רמב סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם שייך בזה שונא מתנות יחיה?	"הא""א מבוטשאטש מסתפק דאולי במקום עונג וכבוד שבת לא אמרינן שונא מתנות יחיה"	סימן רמב סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	למה צריך לכבס בגדיו ביום ה'?	"המג""א (ס""ק ג') ביאר דהוא רק כדי שיהא פנוי בערב שבת, אבל שאר האחרונים ביארו יותר דהוא כדי שיהיו לבנים לשבת (מ""ב ס""ק ה', שעה""צ ס""ק ט""ז), ובדיעבד מי שאין לו בגד מכובס מותר לכבס בערב שבת (כה""ח ס""ק כ') {וכפשוטו משמע דהשאר אחרונים מודים להמג""א דאין לעשות כיבוס בערב שבת ג""כ כדי שיהא פנוי לצרכי שבת, אכן איתא בקובץ הלכות (פ""א סעי' כ""ט) דהאחרונים ס""ל דהעיקר הוא שיהא מכובס לשבת אבל אין איסור לכבס בערב שבת}"	סימן רמב סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה הדין בזה""ז שיש לנו מכונת כביסה ומכונת יבוש?"	"האור לציון (ח""ב פט""ז סעי' א') מקיל [שהוא תקנה עם טעם], אבל במ""ב דרשו הביאו בשם ריש""א להחמיר משום לא פלוג, והשש""כ (פמ""ב הע' י""ג) הביא מרשז""א דיש מעלה לכבס קודם יום ששי כדי שיהא ניכר שהוא לשבת [והוא סברא מחודשת (ר""ג מלצר)], ומקיל לכבס בתחילת השבוע דהעיקר הוא שיהא מכובס לשבת,וכן פסק קובץ הלכות (פ""א סעי' כ""ט) דלא מיבעיא דלשאר אחרונים שמותר בערב שבת דס""ל דליכא איסור כלל בערב שבת, אלא אפי' להמג""א דס""ל דיש איסור בערב שבת כדי שיהא פנוי היינו דוקא בזמנם שהיה טרחא גדולה ולא בזה""ז במכונות."	סימן רמב סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	למה נוהגות נשים לעשות לחם בערב שבת?	"1) הלישה ואפיה הוא מכלל כבוד שבת ויו""ט (מ""ב ס""ק ו'), והוסיף הביה""ל (ד""ה והוא) שהוא מרומז בפסוק והיה ביום הששי והכינו את אשר יביאו את אשר תאפו אפו וגו' [וגם מרומז בגמ' תענית (כ""ה ע""א) במעשה באשתו דר' חנינא דכתב רש""י שם שהיו נוהגות לאפות לחם בערב שבת (מג""א ס""ק ד')], ומסיים דבעו""ה נשים מבטלות מנהג זו ולוקחות מהאופה [ומ""מ אם הם טעים יותר מותר מפני עונג שבת (ריש""א, מ""ב דרשו), ושמעתי מרצ""א פרידמאן שליט""א דדבר זה תלוי בספיקותו של החיי""א (כלל ס""ח סעי' ז') דהביא בשם המבי""ט (לא מצאתי) מה עדיף מצוה בו יותר מבשלוחו או הידור מצוה, ונוגע אם עדיף לכתוב ס""ת מעצמו כשאינו מהודר כ""כ {ונראה דאינו כלל בזה, דהכל תלוי כמה גרוע יהיה כשהוא עושה מעצמו}, ויש לציין לשעה""צ לקמן (סי' ר""נ ס""ק ט') דמסתפק בשאר מצות שבגוף אם עדיף לעשותן ע""י אחר או לבטל תורתו, ע""ש מה שהבאתי ראיה משע""ת דמשמע ממעשה ברבן גמליאל דאפי' בשאר מצות עדיף לבטל תורתו לקיים המצוה מעצמו]<br>2) כדי לקיים מצות חלה שהיא איבדה את אדם הראשון בערב שבת והוא היה חלתו של עולם (מג""א ס""ק ד', מ""ב ס""ק ו')<br>3) כדי שיאכלו פת ישראל וטהור [ומרומז בטור לקמן (סי' תר""ג) דכתב דר' חייא אמר שיאכל חולין בטהרה ז' ימים בין ר""ה ליוה""כ, דלא צריך להזהיר על שבת ויו""ט [דבזמן ר' חייא היו מקדשין ע""פ ראיה ור""ה היה רק יום אחד] ויוה""כ, ונשאר רק ז' ימים (מג""א ס""ק ד')], ומכאן מבואר שלא יאכל פת פלטר בשבת ויו""ט (מ""ב ס""ק ו') [ואפי' באמצע הסעודה, ודלא כהא""ר (שעה""צ ס""ק י""ח)]"	סימן רמב סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה תעשה אם יש לה משפחה קטנה?	"תאפה כשיעור חלה ולהקפיא החלק הנשאר לשבוע הבא (פסק""ת אות י""א) {אכן, שמעתי מגיסי ר' יוסף ינקלוביץ בשם הגרח""ק דעדיף טפי לאפות כל ערב שבת כשיעור חלה ולחלק הנשאר למשפחות אחרות}"	סימן רמב סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה יעשה בהחלות לאחר שנאפו?	"החת""ס הביא הט""ז ביו""ד (סי' קע""ח ס""ק ז') דכשמוציאים החלות מהתנור מיד מניח אותם על השולחן, אבל הפסק""ת (אות י""א) הביא דרבים אין נוהגין כן"	סימן רמב סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	באיזה חלה יבחור להסעודה?	"הא""ר (ס""ק י') הביא בשם הכוונות דבליל שבת יאכל הבינוני, ליום השבת יאכל הגדול, ולשלש סעודות יאכל הקטנה, אבל הכה""ח (ס""ק כ""ח) לא מצא זה בשער הכוונות, ומסיים דעל כן לא ראיתי מי שנזהר בזה"	סימן רמב סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם צריך לאכול פשטיד""א בשבת?"	"המהרי""ל הביא מנהג זה דהוא זכר למן שהיה מכוסה למעלה ולמטה, אבל כתב הרמ""א דלא ראיתי לחוש לזה, אבל השכנה""ג כתב דבמקומותינו המנהג לאכלן (מ""ב ס""ק ח') [וי""א דאכילת קוגל הוא קיום של מנהג זה דהוא שחום מכל צד ורך באמצע (קובץ הלכות פ""א הע' ל""ה, פסק""ת אות י""ב)]"	סימן רמב סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו פשט במנהג זה?	"הקשה הביה""ל (ד""ה זכר) דתמוה לעשות זכר למן אם לא ירד המן בשבת [ותוס' בפסחים (ק' ע""ב) כתבו דנוהגין לעשות זכר למן שלא ירד בשבת, אבל הקשה עליהם א""כ הו""ל לעשות זכר גם ביו""ט, ובמהרי""ל משמע דלא עשה זכר אלא בליל שבת], אלא תי' הביה""ל ע""פ התורת חיים (עירובין ס""ט ע""א) שעושין דוגמת שבת שלעתיד לבא שהוא יום שכולו שבת ודומה לשבת בראשית, ולפיכך אוכלים בשר ודגים שהוא כנגד סעודת שור הבר ולויתן, ומקדשין על היין כנגד היין המשומר בענביו לצדיקים, וכן עושין זכר למן ההוא [והא דאשכחן דצריך לחם משנה זכר למן, היינו זכר למן שנפל כפלים מערב שבת ולא זכר למן שנפל בכל יום {ור""ל, אין טעם לעשות זכר למן שנפל בכל יום אבל יכול יש לעשות זכר למן שנפל בערב שבת כפלים שהוא דבר מיוחד לכבוד שבת} (ר""י באק)]"	סימן רמב סעיף א		
