#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	לא. 1 מהו כלל אבדה שהוא חייב בה (בחמור ופרה)?	"מצא חמור או פרה רועין בדרך אין זו אבדה דהינו או ביום ואפ' הרבה ימים, או בקדמתא ובחשכתא עד ג' ימים, אבל בלילה אפ' שעה אחת חייב להחזיר. 'חמור וכליו הפוכין פרה רצה בין הכרמים הרי זו אבידה'.<p dir=""rtl"">אביי אמר יגיד עליו רעו, לכן, רועה - לעולם לא הוי אבדה בין בדרך בין בבין הכרמים. רצה - לעולם הוי אבדה בין בבין הכרמים ובין בדרך. </p><p dir=""rtl"">רבא הקשה עליו ליתני קילתא וכ&quot;ש חמירתא, לכן ברועה יש להוסיף שבין הכרמים הוי אבדת קרקע {ונפק&quot;מ בקרקע של גוי שאינו צריך להחזיר}. וברצה בדרך אם רצה ופניה לעיר לא הוי אבדה.</p>"	בבא מציעא לא.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	לא. 2 אבדת קרקע האם מחוייב בהשבתה ומנין?	חייב מדכתיב &quot;לכל אבדת אחיך&quot; לרבות אבדת קרקע. [הרואה מים שוטפים ובאים חייב לעצור אותם אבל אין מכאן ראיה לדין הנ&quot;ל דאיכא למימר שזה כשיש עומרים הצריכים לארץ וקמ&quot;ל דאינם כארץ.]	בבא מציעא לא.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	לא. 3 &quot;השב תשיבם&quot;, &quot;שלח תשלח&quot;, &quot;הוכח תוכיח&quot;, &quot;עזב תעזוב&quot;, &quot;הקם תקים&quot; &quot;מות יומת&quot;, &quot;הכה תכה&quot;, &quot;השב תשיב&quot;, &quot;חבל תחבול&quot;, &quot;פתח תפתח&quot;, &quot;נתן תתן&quot;, &quot;הענק תעניק&quot;, &quot;העבט תעביטנו&quot; מה דורשים מהכפלות?	"השב - אפ' מאה פעמים, תשיבם - אפ' לחצרו וגינתו המשתמרים ולא צריך דעת בעלים {דלא כבגנב וגזל}.<p dir=""rtl"">שלח - אפ' מאה פעמים, תשלח - אפ' לדבר מצוה.</p><p dir=""rtl"">הוכח - אפ' מאה פעמים, תוכיח - אפ' תלמיד לרב.</p><p dir=""rtl"">&quot;עזב תעזוב&quot; - אפ' שאין בעליו עמו. &quot;הקם תקים&quot; - אפ' אין בעליו אמו</p><p dir=""rtl"">&quot;מות יומת&quot; &quot;הכה תכה&quot; - אם אי אתה יכול להמיתו ולהכותם במיתה הכתובה בו הכהו בכל מיתה. </p><p dir=""rtl"">&quot;השב תשיב&quot; &quot;חבול תחבול&quot; - בשניהם אפ' לא משכנו בב&quot;ד. [חד לכסות יום וחד לכסות לילה.] </p><p dir=""rtl"">פתח תפתח - אפ' עניי עיר אחרת.</p><p dir=""rtl"">נתן תתן - אפ' מתנה מועטת.</p><p dir=""rtl"">הענק תעניק - אפ' לא התברך הבית בגללו. ולר' אלעזר בן עזריה שסובר שאם לא התברך הבית אין מעניקים לו דברה תורה כלשון בנ&quot;א.</p><p dir=""rtl"">העבט תעביטנו - אפ' אם יש לו ואינו רוצה להתפרנס. ולר&quot;ש שסובר שלא נותנים לו דברה תורה כלשון בנ&quot;א.</p>"	בבא מציעא לא.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	לא. 3 הזהירו את חברו שאם בהמתו תרעה בכרמים יהרגו אותה, ורואה אותה רועה האם מחויב להחזירה ומדוע?	אינו מחוייב, כיון דהזהירוהו ואינו נזהר הוי אבדה מדעת.	בבא מציעא לא.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	לא. 4 למה התורה כתבה גם פריקה, טעינה, והשבת אבדה?	"מפריקה לא היו למדים טעינה שיש בה צער בעלי חיים, ומטעינה א&quot;א ללמוד פריקה שטעינה בשכר ופריקה בחינם, ולר&quot;ש שאף טעינה בחינם לא מסימי קראי מהו לפרוק ומהו לטעון ולכן הוצרכו שניהם.<p dir=""rtl"">אף שנכתבו שניהם נצרך לכתוב אבדה שבאבדה אין צער הבהמה, ומאבדה לא היה אפשר ללמוד אותם שבאבדה אין הבעלים שם.</p>"	בבא מציעא לא.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"לא: היה בטל מסלע אם ישיב האבדה, מה יעשה? <p dir=""rtl"">[והאם בעינן ג' לחלק שותפות ואלמנה שמוכרת נכסים?]</p>"	"לא יאמר לו תן לי סלע אלא נותן לו כפועל בטל מאותה מלאכה שבטל ממנה. אם יש שם ב&quot;ד מתנה בפני ב&quot;ד שיטול כל ההפסד ואם אין שם ב&quot;ד שלו קודם [דכתיב &quot;אפס כי לא יהיה בך אביון&quot; (ל.)].<p dir=""rtl"">רב ספרא פליג שותפותו עם איסור בלא ב&quot;ד שסבר שמשנתנו שזה להוציא ממון צריך ב&quot;ד אבל לחלוקה אין צריך ב&quot;ד, וכן הוכיח מאלמנה שמוכרת שלא בב&quot;ד. ורבה בר רב הונא אמר שצריך כבאבדה, ואדרבה אמר אביי שבאלמנה אמר רב נחמן אינה צריכה ב&quot;ד של מומחים אבל צריכה ב&quot;ד של הדיוטות. </p>"	בבא מציעא לא:		
