#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	יא. 1 'תנא נגעים ואהלות מקרא מועט והלכות מרובות' באר, ולמאי נפק&quot;מ?	"נגעים - מקרא מרובה והלכות מועטות, אהלות - מקרא מועט והלכות מרובות. <p dir=""rtl"">נפק&quot;מ מי שמסופק דבר בנגעים יעין במקרא, ומי שמסופק באהלות יעין במתניתין.</p>"	חגיגה יא.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	יא. 2 'הדינין, העבודות, הטהרות, הטמאות ועריות יש להן על מה שיסמכו' הרי הם מקראות מפורשות?	"דינים - לכדרבי שדרש &quot;נפש תחת נפש&quot; ממון, יליף נתינה נתינה מולדות &quot;ונתן בפלילים&quot;.<p dir=""rtl"">עבודות - להולכה, דדרשינן &quot;והקריבו&quot; זו קבלת הדם, ואפיק רחמנא בלשון הולכה {והקריב הכהן את הכל וגו' זו הולכת איברים לכבש} ללמדנו שהולכה בכלל קבלה.</p><p dir=""rtl"">טהרות - לשיעור מקוה, דדרשינן &quot;ורחץ במים את כל בשרו&quot; מים שכל גופו עולה בהם, שיערו חכמים שזה אמה על אמה ברום שלוש, הינו ארבעים סאה.</p><p dir=""rtl"">טומאות - לכעדשה מן השרץ, דילפינן, מקרא אחד אומר &quot;בהם&quot; בשלמותם, וכתוב אחר אומר &quot;מהם&quot; אפ' מקצתם, אלא אפ' מקצתו בשיעור של שלם מטמא, ושיערו חכמים חומט תחילתו בכעדשה, ר&quot;י בר&quot;י אומר כזנב הלטאה שהיא כעדשה.</p><p dir=""rtl"">עריות - בתו מאנוסתו, שדרשינן &quot;הנה&quot; &quot;הנה&quot; &quot;זימה&quot; &quot;זימה&quot;.</p>"	חגיגה יא.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	יא: 1 'הן הן גופי תורה' וכי מה ששנינו בתחילת המשנה אינו גופי תורה?	אלא אימא: הן והן גופי תורה.	חגיגה יא:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	יא: 3 מדוע אין דורשים בעריות לשלושה [ומנין למדו זאת להו&quot;א]?	"דוקא בסתרי עריות אין דורשים, מה שלא כתוב מפורש, סברא היא שג' שיושבים לפני הרב אחד מדבר עם הרב ושניהם מדברים ביניהם ואינם שומעים מה שהרב אומר ויתירו האסור, ודוקא בעריות אסרו שנפשו של אדם מחמדתם ונפיש יצריה אפ' שלא בפניו.<p dir=""rtl"">[להו&quot;א רצו לדרוש &quot;איש איש אל כל שאר בשרו&quot; הרי שלושה, וכתיב &quot;לא יקרבו וכו'&quot; ונדחה שזה בא לרבות גוים כמו שדדרשינן גבי ברכת ה' וע&quot;ז. עוד רצו לדרוש &quot;ושמרתם&quot; תרי, &quot;את משמרתי&quot; עוד אחד, &quot;לבלתי עשות מחוקות התועבות&quot;, ונחה דאם כן אף ושמרתם את השבת וכד'.]</p>"	חגיגה יא:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	יא: 4 מנין שאין דורשים במעשה בראשית בשנים ואין להסתכל מה למעלה מה למטה וכו'?	כתיב כִּי שְׁאַל נָא יחיד שואל ולא שנים לְיָמִים רִאשֹׁנִים אֲשֶׁר הָיוּ לְפָנֶיךָ שיכול לשאול מששת ימי בראשית [לְמִן הַיּוֹם אֲשֶׁר בָּרָא אֱלֹהִים אָדָם עַל הָאָרֶץ שאדם הראשון היה גובה מהארץ עד קצה השמים וזה כשיעור מסוף העולם ועד סופו ואחר שחטא הניח ה' ידיו עליו ומיעטו דכתיב אחור וקדם צרתני ותשת עלי כפך.] וּלְמִקְצֵה הַשָּׁמַיִם וְעַד קְצֵה הַשָּׁמָיִם ולא מה למעלה מה למטה מה לפנים מה לאחור.	חגיגה יא:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	יא: 'אין דורשים בעריות בשלושה וכו' האם אמרינן בשלושה או לשלושה ומהיכן דייקו את זה?	אף ששנינו בשלושה מוכח שהאיסור לשלושה וכד' מדתנן ולא במרכבה ביחיד אלא אם כן היה חכם ומבין מדעתו, והרי ברישא אסר ביחיד ובודאי שמבין מדעתו שאם לא כיצד ילמד, אלא ודאי י&quot;ל ליחיד.	חגיגה יא:		
