#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה דין האומר הריני נזיר כשער ראשי וכעפר הארץ וכחול הים? (לת""ק ולרבי).<br>ובאיזה אופן מודה רבי לת""ק?<br>ומה דעת רבי יהודה? (למסקנא)."	"לת""ק הרי זה נזיר לעולם ומגלח כל ל' יום.<br>לרבי דעתו לנזירות אחת ארוכה ואינו מגלח כל ל' יום.<br>ובאומר הרי עלי נזירות כשער ראשי מודה רבי.<br>לרבי יהודה היכא דאמר הריני נזיר מניין וכו' כת""ק, והיכא דלא אמר מניין כרבי דהיא נזירות אחת."	נזיר דף ח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה מבואר במשנה באומר הריני נזיר כמלא הבית וכמלא הקופה? (פרט).<br>ומה הקשתה הגמ' ע""ז?<br>ומ""ש דהכא הקשו לקולא, וגבי מכאן ועד סוף העולם הקשתה הגמ' לעיל לחומרא?"	בודקים אותו, אם נתכוון לאחת גדולה הוי נזיר ל' יום.<br>ואם בסתם רואים אותה כמלאה חרדל, והוא חייב בנזירויות כמניין זה.<br>והגמ' הקשתה דנראה את הקופה כמלאה קישואים ודלועים.<br>והא דמקילים הוא משום דסתם נזירות להקל, אבל לעיל גבי עד סוף העולם דמשמע יותר שכוונתו לאסור בשיעור גדול הקשו שהיה לנו להחמיר.	נזיר דף ח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	הריני נזיר מלא הקופה <b>כשפירש כוונתו</b> להרבה נזירויות כפי החזקת הקופה, במה משערים למבואר במשנה?<br>ומה הטעם בזה? (שני תירוצים בגמ').	"משערים אותה כמלאה חרדל.<br>לחזקיה מתני' כר""ש דאדם מכניס עצמו לספק נזירות אף דהיא חמורה מוודאי, אבל לר' יהודה סגי בקישואים ודלועים.<br>לריו""ח אף לר' יהודה דבכרי שאבד מקילים, היינו משום דלא נחית לנזירות, אבל היכא דנחית אינו נפטר עד שודאי השלים. ור' יהודה ס""ל כרבי דהוא קיבל עליו נזירות גדולה."	נזיר דף ח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"הריני נזיר ע""מ שיש בכרי הזה מאה כור, מה דינו לר' יהודה ולר""ש?<br>ומה תקנתו לר""ש?<br>ומדוע אמרינן א""כ דספיקו חמור מוודאו?"	"לר' יהודה אינו נזיר, דלא מעייל איניש נפשיה לספיקא כשהספק חמור מוודאי. לר""ש ספק נזיר, דמעייל איניש נפשיה.<br>ולזה יש לו לקבל עוד נזירות בתנאי, ויוכל לגלח ולהביא קרבן.<br>והא דספיקו חמור מודאו הוא משום דאם יטמא קודם שיתנה לא תהיה לו תקנה, דאי אפשר להביא קרבנות נזיר טמא מספק."	נזיר דף ח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"ריו""ח אמר דדעת ר' יהודה כרבי דהאומר הרי עלי כשערות ראשי וכו' כוונתו לנזירות גדולה, ולא להרבה קטנות. (ומה""ט מחמירים עליו מספק לשער בחרדל).<br>מה הקשו עליו ממתני'? (מת). ומה באור הקושיא? (ב""פ בתוס').<br>ומה הקשו מהברייתא? ומה התירוץ?<br>והא רבי אמר דבאומר כמניין ימות החמה מונה אחת גדולה?"	"דר' יהודה דמתני' אמר מעשה שקיבל כמניין ימות החמה וכיון שהשלים מת.<br>ולשון השלמה שייכת רק כשעשה הרבה נזירויות ויגלח. או דכיון שהביאו את דברי ר' יהודה כסיוע לת""ק חזינן דס""ל כת""ק.<br>ובברייתא אמר ר' יהודה דהאומר כמניין הילקטי קיץ הוא נזיר הרבה נזירויות.<br>ותירצו דהיכא דאמר מניין שאני. ואע""ג דרבי גופיה אינו מחלק בזה, ר' יהודה ס""ל כוותיה בחדא ופליג עליה בחדא."	נזיר דף ח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה דין האומר הריני נזיר ואחת? ועוד? ושוב?<br>ומאי קמ""ל?"	"ואחת - שתים.<br>ועוד - שלוש.<br>ושוב - ארבע.<br>וקמ""ל דלא נימא דשוב כי הני ויתחייב שש."	נזיר דף ח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כיצד אומרים בלשון יוונית אחת, ושנים, ושלוש, וארבע, וחמש?<br>ואיזה דין אמר בזה סומכוס?	הן אחת. דיגון שתים. טריגון שלוש. טטריגון ארבע. פונטיגון חמש.<br>ואמר אמר הרי עלי נזיר דיגון למשל, אמר סומכוס שיהיה נזיר שתים.	נזיר דף ח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"כמה זויות יהיו לבית ויטמא בנגעים? ומנ""ל?<br>ומה הדין כשיש בו יותר או פחות?"	רק בד' זויות נטמא בנגעים, שנאמר קיר קירות ב' פעמים.<br>ועל כן בעיגול שאין זויות, או כשיש פחות מד' או יותר, אינו נטמא בנגעים.	נזיר דף ח		
