#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כז. מנין שהלוים שומרים בכ&quot;א מקומות?	"כתיב ""למזרח הלוים ששה, לצפונה ליום ארבעה, לנגבה ליום ארבעה, ולאסופים שנים שנים: לפרבר למערב, ארבעה למסלה שנים לפרבר"" אביי ביאר לשני האסופים שני שומרים סכ""ה, והשנים של הפרבר הינו כלפי בר נחשבים לאחד שלשמירה די באחד והשני לא היה אלא להיות לו לצוותא כיון ששומר בחוץ, אב""א לעולם כפשוטו כ""ד שומרים, וזה כולל את הכהנים השומרים בג' מקומות, וכדריב""ל דבכ""ד מקומות נקראו כהנים לוים."	תמיד כז.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"כז. מה הם הכ&quot;א מקומות שהלוים שומרים בהם?<p dir=""rtl"">כמה שערים היו להר הבית?</p>"	"ה' על ה' שערי הר הבית לאביי אף שהיו ז' שערים שנים לא היו צריכים שימור (שהיו סמוכים לאחרים), ולרבא זה כתנאי דאיכא מ&quot;ד ז' ואיכא מ&quot;ד ח' וה&quot;נ איכא מ&quot;ד ה', ד' על ד' פינותיו מבפנים. <p dir=""rtl"">ה' על ה' שערי עזרה וד' על ד' פינותיו מבחוץ, שבעזרה אין ישיבה אלא למלכי ב&quot;ד, לכן שומר בחוץ שאם יתעייף יוכל לשבת. </p><p dir=""rtl"">אחד בלשכת הקרבן, אחד בלשכת הפרוכת ואחד אחורי בית הכפורת.</p>"	תמיד כז.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"כז. 'לא היו ישנים בבגדי קודש אלא היו פושטים אותם ומניחים תחת ראשיהם&quot; האם ניתן לדייק שרק לישון בהם אסור, אבל ללכת בהם מותר? <p dir=""rtl"">כיצד היה מותר להם להניח תחת ראשים מצד איסור מעילה ואיסור כלאים?</p>"	"אין לדייק שללכת מותר ובגדי כהונה נתנו ליהנות בהם, שיתכן שנכתב משום סיפא להתיר להניח תחת ראשיהם.<p dir=""rtl"">אם לא נתנו ליהנות בהם ה&quot;נ שאסור להניחם ממש תחת ראשיהם אלא מן הצד, ולא חישינן דילמא מיגנדר ונפיל עלייהו [ומכאן יש ללמוד לתפילין]. אם מותר ליהנות אין לאסור משום כלאים, למ&quot;ד שאבנט של כהן הדיוט של בוץ ודאי שאין בעיה, למ&quot;ד כלאים ה&quot;נ יתכן שלא התירו את האבנט אלא את שאר הבגדים, רב אשי אמר כיון שהם קשים אין בהם משום כלאים, דאמר רב הונא בריה דרב יהושע הא נמטא גמדא דנרש שריא.</p>"	תמיד כז.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כז: מדוע מי שארע לו קרי הולך במסיבה לבית הטבילה?	מסייע ליה לר' יוחנן דאמר מחילות לא נתקדשו ובעל קרי משתלח חוץ לשתי מחנות.	תמיד כז:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כז: 'רב ספרא הוה יתיב בבית הכסא אתא ר' אבא נחר ליה א&quot;ל ליעול מר' מה הקפיד ר' אבא על רב ספרא ומדוע רב ספרא נהג כן?	"ר' אבא הקפיד שלא היה לו להציע לו להיכנס יחד לבית הכסא, כמו ששנינו במשנה מצאו נעול ביודע שיש שם אדם ואינו נכנס. <p dir=""rtl"">רב ספרא שהציע לו להיכנס סבר דלמא מסוכן הוא כדתני' רשב&quot;ג אומר עמוד החוזר מביא את האדם לידי הדרוקון סילון החוזר מביא את האדם לידי ירקון.</p>"	תמיד כז:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כז: אלו דברים צוו רב ורב הונא את בניהם (חשיך תוב ושטוף)?	"חשיך תקין נפשך וקדים תקין נפשך - כי היכי דלא תרחק. <p dir=""rtl"">תוב וגלי כסי וקום. </p><p dir=""rtl"">שטוף ושתי שטוף ואחית, וכשאתה שותה מים שפוך מהן ואח&quot;כ תן לתלמידך כדתניא לא ישתה אדם מים ויתן לתלמידו אלא אם כן שפך מהן {משום איסטנסיות} [ועל כן מי ששופך לפני רבו אין בזה משום אפקרותא].</p>"	תמיד כז:		
