#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	באיזה שלב בעבודות פר ושעיר היה נוטל כה&quot;ג מחתת גחלים ועוסק בקטורת ?	"אחרי השחיטה וקבלת הדם, קודם המתנות.<p></p><p dir=""rtl"">והיה כהן ממרס בדמו על רובד הרביעי, כדי שלא יקרוש.</p>"	<br/>יומא דף מד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	אלו חמישה חילוקים היו בין מחתה של יוה&quot;כ למחתה של כל השנה ? ומ&quot;ט ?	"א. בכל יום חותה בשל כסף משום דהתורה חסה ומעביר בשל זהב, וביוה""כ חותה בשל זהב ומכניס בה, מושם חולשא דכה""ג.<p></p><p dir=""rtl"">ב. בכל יום חותה בשל ד' קבים ומערה לשל ג', דקב נשפך. היום שאין שפיכה חותה בשל ג'.</p><p dir=""rtl"">ג. בכל יום היתה עבה וכבדה, היום דקה וקלה. משום חולשא דכה""ג.</p><p dir=""rtl"">ד. בכל יום ידה קצרה היום ארוכה, משום חולשא דכה""ג שזרועו תסייעו.</p><p dir=""rtl"">ה. בכל יום היה זהבה ירוק והיום אדום, דברי רבי מנחם.</p>"	<br/>יומא דף מד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	אלו ב' חילוקים בין קטורת של יוה&quot;כ לשאר השנה ?	דמלבד פרס בשחרית וערבית, מוסיף מלא חופניו.</p><p dir='rtl'>דהקטורת של יוה&quot;כ דקה מן הדקה.	<br/>יומא דף מד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	אלו ב' חילוקים נאמרו במשנה בין יוה&quot;כ לשאר השנה, ולר' יהודה כ&quot;ה בכה&quot;ג כל השנה ?	בכל השנה כהנים עולים בימין הכבש ויורדים במערב. למעט ההיקף בכבש לחינם. ביוה&quot;כ כה&quot;ג עולה באמצע משום כבודם של ישראל. לר' יהודה לעולם באמצע.</p><p dir='rtl'>בכל השנה מקדש מן הכיור, והיום בקיטון של זהב. לר&quot;י לעולם כה&quot;ג מקיטון של זהב.	<br/>יומא דף מד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	היכן עמד הממרס בדם לפשטות המשנה, ולפירוש הגמ' ?</p><p dir='rtl'>ומה ההכרח ?	במתני' תנן על רובד רביעי שבהיכל. והקשו דכל אדם לא יהיה באוהל מועד.</p><p dir='rtl'>אלא ברובד רביעי של היכל, דהיינו הרביעי ביציאה מן ההיכל.	<br/>יומא דף מד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה דרשינן מקרא דוכל אדם לא יהיה 'באוהל מועד', 'בקודש' 'בבואו לכפר' 'עד צאתו.' 'וכיפר בעדו ובעד ביתו ובעד כל קהל ישראל.'	באוהל מועד - ולא בעזרה.</p><p dir='rtl'>בקודש - גם בשילה ובית עולמים.</p><p dir='rtl'>בבואו לכפר - וגם במתן דמים ולא רק בקטורת.</p><p dir='rtl'>עד צאתו - גם ביציאתו.</p><p dir='rtl'>וכיפר וכו' - כפרתו קודמת לביתו, וביתו קודם לכל עדת בני ישראל.	<br/>יומא דף מד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מ&quot;ט ס&quot;ד דהאיסור של 'וכל אדם לא יהיה' וכו' הוא רק בזמן הקטורת ולא במתן דמים ?</p><p dir='rtl'>ומהיכן מרבים מתן דמים ?	"דכתיב וכפר בעדו ובעד ביתו ובעד כל עדת ישראל. וכפרה שכולם שווים בה זה הקטורת. דהפר מכפר על כהנים, וישראל בשעיר המשתלח.<p></p><p dir=""rtl"">ומרבינן מתן דמים מדכתיב בבואו לכפר.</p>"	<br/>יומא דף מד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מהיכן בסוגיין מוכח דקטורת מכפרת?<p></p><p dir=""rtl"">ומה המקור שהיא מכפרת ?</p><p dir=""rtl"">ועל מה? ומדוע?</p>"	"דאמרינן דס""ד דהאיסור ד'וכל אדם' איירי בקטורת, דכתיב וכיפר בעדו ובעד כל קהל עדת ישראל.<p></p><p dir=""rtl"">והמקור מדכתיב, ""ויתן את הקטורת ויכפר על העם.""</p><p dir=""rtl"">ועל לשון הרע שהיה שם (אתם המיתם וכו') דיבוא מעשה שבחשאי (בדרך כלל - רש""י), ויכפר על מעשה חשאי.</p>"	<br/>יומא דף מד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	באיזה מתן דמים שאינו ביוה&quot;כ יש איסור שלא יהיה אדם באוהל מועד ? ומנ&quot;ל ?	של פר כהן משיח והעלם דבר של ציבור ושעירי עבודת כוכבים.</p><p dir='rtl'>דאתיא כפרה כפרה מיוה&quot;כ.	<br/>יומא דף מד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"ס""ד להוכיח מהא דפורשים מבין האולם ולמזבח בהקטרה ומתן דמים שבהיכל, דמעלות דאורייתא. וכן להוכיח דקדושת אולם והיכל חדא מילתא. מה הראיות, ומה דחו?"	דמעלות דאורייתא, - דעל כן הגזירה דבין האולם ולמזבח לא אוסרת את כל העזרה. ובע&quot;כ משום דקדישא טפי מדאורייתא. ודחו דהוא משום דאחר המזבח ליכא טעם למיגזר, דאיכא מידי דמפסיק ולא חיישינן שיכנס.</p><p dir='rtl'>ואולם והיכל - דאל&quot;כ מ&quot;ט גזרו בבין האולם ולמזבח שמא יכנס לאולם, הרי הוא מגזירה, והו&quot;ל גזירה לגזירה. ודחו די&quot;ל דאולם ובין האולם ולמזבח חדא מילתא. והוא נכלל בגזירה דאולם.	<br/>יומא דף מד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	בשל כמה קבים היה חותה כה&quot;ג בכל יום, וכמה היה מכניס ? (3 דעות).	"לת""ק חותה בשל ד', ומכניס ג'.<p></p><p dir=""rtl"">לר' יוסי דמתני' חותה סאה ומכניס ג' קבים.</p><p dir=""rtl"">[ויש צד בגמ' דהיינו סאה מדברית שהיא ה' קבים ציפוריות].</p><p dir=""rtl"">לר' יוחנן בן ברוקה חותה בשל ד' קבים, ומכניס בשל קביים.</p>"	<br/>יומא דף מד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ברייתא דנתפזרו בחילוף המחתות קבים גחלים, כמאן ? (2)	"א. כר' יוחנן בן ברוקה, דחותה בשל ד' ומכניס בשל קביים.<p></p><p dir=""rtl"">ב. כר' יוסי, ולדידיה חותה בסאה מדברית שהיא ה' קבים ציפוריים, ומכניס ג' קבים.</p>"	<br/>יומא דף מד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כמה זהבים הם ? וכיצד ?	י”א ז'.</p><p dir='rtl'>זהב, וזהב טוב, וזהב אופיר, וזהב מופז, ושחוט, וסגור, ופרווים, </p><p dir='rtl'>וי”א ה'. ובכל אחד יש זהב וזהב טוב.	<br/>יומא דף מד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהם זהב 'אופיר', ומופז, ושחוט, וסגור, ופרווים ?	אופיר - שבא מאופיר.</p><p dir='rtl'>מופז - שדומה לפז. (מרגלית).</p><p dir='rtl'>שחוט - שנטווה כחוט.</p><p dir='rtl'>סגור - שכשמוכרים אותו כל החנויות נסגרות.</p><p dir='rtl'>פרווים - שדומה לדם הפרים.	<br/>יומא דף מד		
