#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	סט. 1 בגדי כהונה האם מועלים בהם (והאם יש ראיה מהמשנה 'בא לו כה&quot;ג לקרות')?	מדמותר לכה&quot;ג לקרות בבגדי בוץ, ומותר לכהנים לאכול בשר קדשים בבגדי שרת, אין ראיה שזה צורך כפרה. מכל מקום איתא בברייתא להדיא ללבשם במקדש מותר בין בשעת עבודה ובין שלא בשעת עבודה אבל לצאת עמם לחוץ אסור.	יומא סט.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"סט. 2 האם מותר לישון עם בגדי כהונה, להניחם תחת ראשיהם, מדין מעילה ומדין כלאים?<p dir=""rtl"">[מה עוד ש&quot;מ לדיני תפילין?]</p>"	"לישון בהם - אסור, אף אם נתנו להנות בהם (פרש&quot;י שמא יפיח).<p dir=""rtl"">ליתן תחת ראשיהם - מדין כלאים: למ&quot;ד שאבנט של כהן הדיוט של בוץ ודאי שאין בעיה, למ&quot;ד של כלאים צ&quot;ל שמותר רק כנגד ראשיהם ורב אשי אמר כיון שקשים הם מותר אף תחת ראשיהם ממש כמו שהתירו נטמא גמדא דנרש. מדין מעילה איכא למימר שמותר רק כנגד ראשיהם ולא תחת ראשיהם, ולמסקנת הגמרא בגדי כוהנה מותר להנות בהם (הרמב&quot;ם בכל זאת פוסק רק כנגד ראשיהם שלא התירו אלא דרך לבישה).</p><p dir=""rtl"">אמר רב משרשיא מדהיתרו בגדי כהנה נגד ראשיהם ולא תחת ראשיהם ש&quot;מ תפילין מן הצד שפיר דמי.</p>"	יומא סט.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"סט. 3 'חזן הכנסת נוטל ספר תורה וכו' וכה&quot;ג עומד וקורא' האם ש&quot;מ חולקים כבוד לתלמיד במקום הרב?<p dir=""rtl"">עומד מכלל שישב והרי אין ישיבה בעזרה אלא למלכי ב&quot;ד?</p>"	"אין ללמוד מכאן שחולקים כבוד לתלמיד שהכל משום כבודו של כה&quot;ג.<p dir=""rtl"">כמו שאמר רב חסדא בהקהל שקורא בעזרת נשים אף כאן קורא בעזרת נשים.</p>"	יומא סט.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"סט: 1 קרא דנחמיה מה הביאור בהם<p dir=""rtl"">&quot;ויקרא בו לפני הרחוב אשר לפני שער המים&quot; היכן זה?</p><p dir=""rtl"">&quot;ויברך עזרא את ה' האלהים הגדול&quot; מאי גדול ?</p><p dir=""rtl"">&quot;ויעמד עזרא הספר על מגדל עץ אשר עשו לדבר&quot; (לגרסת הגר&quot;א &quot;ויזעקו בקול גדול&quot;) מאי מגדל?</p><p dir=""rtl"">&quot;ויצעקו אל ה' אלהים בקול גדול&quot; (לגרס' הגר&quot;א &quot;ויזעקו בקול גדול&quot;) מאי אמור?</p>"	"הרחוב אשר לפני שער המים - אמר רב חסדא בעזרת נשים.<p dir=""rtl"">הגדול - רב יוסף אמר רב שגדלו בשם המפורש ורב גידל אמר 'ברוך ה' אלהי ישראל מן העולם ועד העולם' ולא פ' שגדלו בשם המפורש שאין אומרים שם המפורש בגבולים. במערבא מתנו הכי: רב גידל אמר שגדלו בשם המפורש, רב מתנא אמר האל הגדול הגבור והנורא, [וזה כריב&quot;ל שאמר: משה תיקן האל הגדול הגבור והנורא, ירמיה לא אמר נורא, דניאל לא אמר גיבור, אנשי כנה&quot;ג החזירום, שהם גבורותיו שכובש את רצונו, ונוראותיו ששומר על ישראל בין האומות].</p><p dir=""rtl"">מגדל עץ - כאן רב גידל פ' שגדלו בשם המפורש, ואף שהיה בגבולים הוראת שעה היתה. </p><p dir=""rtl"">ויצעקו אל ה' - אמרו בייא בייא היינו האי דאחרביה למקדשא וקליה להיכליה וכו' ונמסר יצרא דע&quot;ז בידם [ויצרא דעריות רק סיימו את עיניו ומהני שלא מתגרה בקרובתיו].</p>"	יומא סט:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	סט: 2 כיצד מותר לדלג בתורה ובנביאים?	"בתורה - בענין אחד מדלגים, בשני עניינים אין מדלגים. <p dir=""rtl"">בנביא - אף בשני עניינים מדלגים, כאן וכאן בכדי שלא יפסוק המתורגמן. אין מדלגים מנביא לנביא, ובנביא של תרי עשר מדלגים, ובלבד שלא ידלג מסוף הספר לתחילתו.</p>"	יומא סט:		
