#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	צה. א גודלת, כוחלת, פוקסת, מעברת שרק על פניה, האם חיבת ומשום מה?	"גודלת כוחלת פוקסת - ר&quot;א מחייב חטאת וחכמים פוטרים, רשב&quot;א אומר (אליבא דר&quot;א) לחברתה חייבת לעצמה פטורה, וכן אמר בשם ר&quot;א שלא תעביר שרק על פניה משום שצובעת.<p dir=""rtl"">אמר רבי אבין א''ר יוסי בר' חנינא: גודלת - משום אורגת, כוחלת - משום כותבת, פוקסת - משום טווה. הקשה רבי אבהו שאין הדרך בכך, ולכן אמר בשם ריבר&quot;ח כוחלת - משום צובעת, גודלת ופוקסת - משום בונה.</p>"	שבת צה.		עשירי
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	צה. ב החולב והמחבץ והמגבן האם חייב ומשום מה?	חולב חייב משום מפרק, מחבץ חייב משום בורר, מגבן חייב משום בונה.	שבת צה.		עשירי
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	צה. ג המכבד והמרבץ, הרודה חלות דבש, האם חייב, פטור או מותר לכתחילה, ומדוע?	"ר&quot;א חייב בין בשבת בין ביו&quot;ט וחכמים אומרים שבשניהם אין זה אלא משום שבות, הטעם שחייב ברודה חלות דבש דכתיב &quot;ויטבול אותה ביערות הדבש&quot; מקיש דבש ליער שהתולש ממנה בשבת חייב כיער.<p dir=""rtl"">הטעם שחכמים אסרו לכבד ולרבץ משום שמא ישווה גומות, ולכן במקום מרוצף כמחוזא מותר. הרוצה לרבץ את ביתו בשבת מביא ערבה מלאה מים רוחץ פניו בזוית זו ואח&quot;כ בזוית אחרת נמצא הבית מתרבץ מאליו. האידנא דסבירא לו כר&quot;ש מותר לכתחילה (לבה&quot;ג אף לכבד ולתוס' רק לרבץ).</p>"	שבת צה.		עשירי
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"צה: א התולש מעציץ האם חייב, מהו גודל הנקב, ומתי כו&quot;ע מודים?<p dir=""rtl"">לענין מה לכו&quot;ע נקוב הרי הוא כמחובר?</p>"	"התולש מעציץ נקוב חייב ושאינו נקוב פטור ור''ש פוטר בזה ובזה.<p dir=""rtl"">שיעור נקב לרבנן כשורש קטן. [פליגי ר' יוסי בר אבין ור' יוסי בר זבדא האם כנקב קטן או כמוציא רמון (ע&quot;פ רש&quot;י, אבל תוס' פי’ שפליגי לענין צמיד פתיל).] מודה ר&quot;ש בניקב בכדי טהרתו הינו כמוציא זיתים שחייב ואביי אמר שרק אם בכלי ניקב למטה מרבעית, וכן מודה בשורש כנגד נקב דהוי כמחובר.</p><p dir=""rtl"">מודה ר&quot;ש להכשר זרעים שעציץ נקוב דינו כמחובר, דכתיב &quot;על כל זרע זרוע אשר יזרע&quot;</p>"	שבת צה:		עשירי
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	צה: ב אמר רבא ה' מידות הם בכלי חרס' אלו הם, ומה הדינים בהם?	"ניקב כמוציא משקה - טהור מלטמא בגיסטרא, שאין אומרים הבא גיסטרא לגיסטרא.<p dir=""rtl"">ככונס משקה - אין מקדשים בו מי חטאת (וכן טהור בכל כלי שעשוי למשקין).</p><p dir=""rtl"">כשורש קטן - הוי מחובר לענין הכשר זרעים.</p><p dir=""rtl"">כמוציא זתים - טהור מלקבל בו זתים, ושיעור זה הוא בסתמא לסתם כלי חרס (אם אינו עשוי לרימונים ולא יחדו לרימונים), לפי' תוס' ר' חיננא בר כהנא בשם ר&quot;א חולק ומטהר לגמרי.</p><p dir=""rtl"">כמוציא רימונים - טהור מכלום.</p><p dir=""rtl"">נפחת רובו - אינו מציל בצמיד פתיל, והיינו בכלי גדול, אבל בכלי קטן שיעורו ברימונים [ולתוס' י&quot;א ברמונים וי&quot;א כושרש קטן].</p>"	שבת צה:		עשירי
