#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מד. אלו שלש טעויות 1) טעה יואב 2) עתיד שרו של רומי לטעות? 	1) א. טעה שאינו קולט אלא גגו והוא תפס בקרנותיו. ב. טעה שאינו קולט אלא מזבח בית עולמים והוא תפס מזבח של במה. ג. טעה שאינו קולט אלא כהן ועבודה בידו והוא זר היה.<br>2) א. טועה שאינה קולטת אלא בצר והוא גולה לבצרה. ב. טועה<br>שאינה קולטת אלא שוגג והוא מזיד. ג. טועה שאינה קולטת אלא אדם והוא מלאך הוא.	מכות יב. 		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה. רוצח בשגגה שיצא חוץ לתחום מה דינו 1) כשיצא במזיד 2) כשיצא בשוגג? 	"1) לרבי יוסי הגלילי מצוה לגואל הדם להורגו, אין לו גואל הדם רשות ביד כל אדם. לד' עקיבא רשות ביד גואל הדם וכל אדם ]הגר""א - אין[ חייבים עליומג.<br>לר' אליעזר אם בית דין לא התרו בו שאם יוצא נהרג אז מי שהורגו נהרג עליומד.<br>2) למ""ד לא דברה תורה בלשון בני אדם דינו כיצא במזיד.<br>למ""ד דיברה תורה בלשון בני אדם אסור להורגו ויחזור לעיר מקלטו. ואמר אביי שכן מסתברא."	מכות יב.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מו. אילן שעיקרו בחוץ ונופו בפנים 1) האם נפדה מעשר שני בעיקרו ומדוע 2) האם בנופו יכול לאכול מעשר שני ומדוע<br>3) ובאיזה אופן אוכלים מעשר שני על האילן? 	"1) לרבנן נפדה דס""ל שמכנגד החומה ולחוץ כלחוץ. לרבי יהודה אינו נפדה דס""ל שהולכים לחומרא אחר הנוף, וכפי שבנופו אינו נפדה גם בעיקרו אינו נפדה.<br>2) לכו""ע יכול לאכול. לרבנן משום דס""ל שמכנגד החומה ולפנים כלפנים. לרבי יהודה כתבו התוס' (ד""ה<br>גבי) משום שנוף לא שדינן בתר עיקרו גם לחומרא <sup>מה</sup>.<br>3) כתבו התוס' (ד""ה אילן) בתי' ראשון שרק באופן שענפיו מועטים<br>שאין בהם ארבעה על ארבעה. ובתי' שני כתבו שאפילו באילן שענפיו מרובים ואויר ירושלים כירושלים.<span style=""font-size: 12pt !important; color: #504f4b;"">
<br>מה.  והריטב""א כתב שלרבי י הודה לא יוכל לאכול, שמחמירים גם שיהא דינו כבחוץ. ובדעת רש""י נחלקו התוי""ט פ""ג דמעשרו ת והרש""ש כאן.</span>"	מכות יב. - יב: ותוס'		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מז. אילן שעיקרו בפנים ונופו בחוץ האם מותר לגואל הדם להרוג הרוצח כשהוא על ענפיו. פרט. 	"לרבא אם יכול גואל הדם לעמוד חוץ לתחום ולהורגו בחיצים וצרורות לכו""ע מותר. שיכנס גואל הדם בתוך התחום ויעלה על העיקר ויהרגנו בנופו לרבי יהודה מותר <sup>מו</sup> ולרבנן אסור. לרב אשי לרבנן יכול להורגו דס""ל שמכנגד החומה ולחוץ כלחוץ. לרבי יהודה לרש""י שדי נופו בתר עיקרו ואינו יכול להורגו בנופו, לר""ם בתוס' (ד""ה רב אשי) יכול להורגו שיש לנוף דין עצמו.<span style=""font-size: 12pt !important; color: #504f4b;"">
<br>מו.  כתב הריטב""א שר' יהודה לא מתיר אלא בחיצים וצרורות ושכן נראה מפירוש רש""י .</span>"	מכות יב. - יב: ותוס'		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מח. כיצד נאמר שבן לוי שגלה לפלכו פלכו קולטו והרי נאמר שבן לוי גולה מעיר לעיר? 	"התוס' (ד""ה הלכו) תירצו דאם גולה מעיר לעיר יהיה רשאי לילך בכל העיר ובתחומיה ואם יגלה לפלכו פלכו קולטו בו שלא יצא משכונה לשכונה <sup>מז</sup> .<span style=""font-size: 12pt !important; color: #504f4b;"">
<br>מז.  והריטב""א כתב שאם גלה לפלכו פעם אחת וחזר והרג שם פלכו קולטו שגולה משכונה לשכונה. וי""א שלכתחילה גולה לעיר אחרת אבל בדיעבד פלכו קולטו, שאף בהריגה וגלות ראשונה קאמרינן דדיינין לבן לוי כישראל בגלות שניה שגולה משכונה לשכונה .</span>"	מכות תוס' יב:		
