#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מנין שצריך לתת את הקטורת במחתה בתוך קה""ק, ולא בחוץ כדעת הצדוקים."	שנאמר 'ונתן את הקטורת על האש לפני ה'.	יומא פרק חמישי נג א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מנין דרשו הצדוקים שצריך לשים את הקטורת בחוץ ולהכניס.	כתוב 'כי בענן אראה על הכפורת', אל יבא כי אם בענן של עשן הקטורת.	יומא פרק חמישי נג א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"לפי חז""ל שאמרו שלא יתקן בחוץ, למה נאמר 'כי בענן אראה על הכפורת'."	ללמד שצריך לתת בקטורת מעלה עשן כל שהוא, מלבד אחד עשר הסממנים.	יומא פרק חמישי נג א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מדוע צריך פסוק לחייב מיתה על קטורת חסירה, הרי חייב כבר מיתה על ביאה ריקנית. 2	אמר רב ששת, הכא במאי עסקינן כגון ששגג בביאה והזיד בהקטרה. <br>רב אשי אמר, אפילו תימא הזיד בזו ובזו, כגון שנכנס עם שתי הקטרות בביאה אחת, אחת שלימה ואחת חסירה.	יומא פרק חמישי נג א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מדוע צריך שני פסוקים למעלה עשן 'כי בענן אראה על הכפורת', 'וכסה ענן הקטורת את הכפורת'.<br>מה תירץ רב יוסף, ומה שינה אביי בתירוצו.	רב יוסף תירץ שמ'כי בענן' הייתי אומר שרק עלה של מעלה עשן כשר, ומ'וכסה ענן הקטורת' לומדים שגם שרש כשר.<br>ואביי אומר הפוך, שהייתי חושב שרק שרש כשר, והפסוק מלמד שגם עלה כשר.	יומא פרק חמישי נג א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מנין ששרש מעלה עשן יפה מן העלים.	דתניא, נתן בה 'עיקר' מעלה עשן, היה מתמר ועולה כמקל, עד שמגיע לשמי קורה, כיון שהגיע לשמי קורה ממשמש ויורד בכותלים עד שנתמלא הבית עשן, שנאמר 'והבית ימלא עשן'.	יומא פרק חמישי נג א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מדוע צריך שני פסוקים למעלה עשן 'כי בענן אראה על הכפורת', 'וכסה ענן הקטורת את הכפורת'.<br>מה תירץ רב חסדא, ומה דחו, ומה תיקן.	"שהפסוק 'וכסה ענן הקטורת' מלמד שגם בשילה ובית עולמים יתנו מעלה עשן.<br>ודחו, שזה כבר נלמד מ'וכן יעשה לאהל מועד השוכן אתם'.<br>ותיקן, שהייתי חושב שרק ביום כפור יתן מעלה עשן, קמ""ל שגם כל השנה יתן מעלה עשן."	יומא פרק חמישי נג א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מדוע צריך שני פסוקים למעלה עשן, 'כי בענן אראה על הכפורת', 'וכסה ענן הקטורת את הכפורת'.<br>מה תירץ רב אשי.	חד למצוה וחד לעכב.	יומא פרק חמישי נג א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מדוע צריך שני פסוקים למעלה עשן 'כי בענן אראה על הכפורת', 'וכסה ענן הקטורת את הכפורת'.<br>מה תירץ רבא.	שהפסוק 'כי בענן אראה' הוא אזהרה, והפסוק 'וכסה ענן וכו' ולא ימות' הוא לעונש.	יומא פרק חמישי נג א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מנין שיש מיתה בידי שמים על ביאה ריקנית.	'ואל יבא בכל עת וכו' ולא ימות'. (מנחות כז ב) (הלשון 'ביאה ריקנית' מופיע כאן ביומא)	יומא פרק חמישי נג א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה זה 'שמי קורה'.	"לשון שמים. רש""י."	יומא פרק חמישי נג א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מדוע צריך שני פסוקים למעלה עשן: 'כי בענן אראה על הכפורת', 'וכסה ענן הקטורת את הכפורת'.<br>מה מתרץ ר""א בברייתא, וכמו מי מהאמוראים הוא סובר."	"תניא ר""א אומר 'וכסה ולא ימות' עונש, 'כי בענן אראה' אזהרה. כרבא."	יומא פרק חמישי נג א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"<div>
<div>
<div>
<div><font size=""2"">וַיְדַבֵּר יְהוָֹה אֶל מֹשֶׁה אַחֲרֵי מוֹת שְׁנֵי בְּנֵי אַהֲרֹן בְּקָרְבָתָם 
לִפְנֵי יְהוָֹה וַיָּמֻתוּ:&nbsp;וַיֹּאמֶר יְהֹוָה אֶל מֹשֶׁה 
דַּבֵּר אֶל אַהֲרֹן אָחִיךָ וְאַל יָבֹא בְכָל עֵת אֶל הַקֹּדֶשׁ מִבֵּית 
לַפָּרֹכֶת אֶל פְּנֵי הַכַּפֹּרֶת אֲשֶׁר עַל הָאָרֹן וְלֹא יָמוּת כִּי בֶּעָנָן 
אֵרָאֶה עַל הַכַּפֹּרֶת:<br></font><b>מצד אחד כתוב כאן 'אחרי מות', משמע שנאמר לאחר מות שני בני אהרן.<br>מצד שני כתוב 'כי בענן אראה', משמע שנאמר לפני מותם, שהרי מתו לאחר שנראה הענן.</b></div></div></div></div>"	אזהרה ('ואל יבא... כי בענן אראה) נאמר קודם מיתה.<div>עונש ('וכסה ענן הקטורת... ולא ימות') לאחר מיתה.</div>	יומא פרק חמישי נג א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	אם העונש על חסרון מעלה עשן נאמר רק לאחר מות שני בני אהרן, מדוע הם מתו.	"על שהורו הלכה בפני משה רבן, מאי דרוש, 'ונתנו בני אהרן הכהן אש על המזבח', אע""פ שהאש יורדת מן השמים מצוה להביא מן ההדיוט [ואע""פ שהורו כראוי, נענשו שלא נטלו רשות]."	יומא פרק חמישי נג א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	יצא ובא לו דרך כניסתו. מהיכן לומדים את זה.	שנאמר 'ויבא שלמה לבמה אשר בגבעון ירושלים'. וכי מה ענין גבעון אצל ירושלים, אלא מקיש יציאתו מגבעון לירושלים לביאתו מירושלים לגבעון, מה ביאתו מירושלים לגבעון פניו כלפי במה כדרך ביאתו, אף יציאתו מגבעון לירושלים פניו כלפי במה כדרך ביאתו.	יומא פרק חמישי נג א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	איזה מזבח היה בגבעון.	מזבח שעשה משה.	יומא פרק חמישי נג א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה ביאתו מירושלים לגבעון פניו כלפי במה כדרך ביאתו, אף יציאתו מגבעון לירושלים פניו כלפי במה.<br>איך נדרש הפסוק לפי זה.	'ויבא שלמה לבמה אשר בגבעון', וכן ל'ירושלים' בשובו מגבעון היו פניו כלפי במה.	יומא פרק חמישי נג א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"על מי עוד כתוב שחוזרים דרך ביאתן, חוץ מהכה""ג. 4"	כהנים בעבודתם, לווים בדוכנם, ישראל במעמדם, תלמיד הנפטר מרבו, - לא מחזירים פניהם והולכים, אלא מצדדים פניהם והולכים.	יומא פרק חמישי נג א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כשר' אלעזר היה נפטר מר' יוחנן איך היה מתנהג.	אם היה ר' יוחנן רוצה ללכת, היה ר' אלעזר גוחן ועומד במקומו עד שר' יוחנן נתכסה מעיניו.<br>וכשהיה ר' אלעזר רוצה ללכת, היה הולך לאחוריו עד שר' יוחנן נתכסה מעיניו.	יומא פרק חמישי נג א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כשרבא היה נפרד מרב יוסף מה היה קורה.	"היה הולך לאחוריו עד שהיו רגליו נפצעות, והיו האיסקופות של רב יוסף מתלכלכות מדמו.<br>ואמרו זאת לרב יוסף שהיה עוור ולא הכיר בדבר, ובירכו שירום ראשו על כל הכרך, כלומר שיהיה ראש ישיבה של כל העיר. <br>ור""ח הביא י""א שברכו שתהיה הלכה כמותו."	יומא פרק חמישי נג א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	איזה הלכה אמר רבי אלכסנדרי בשם רבי יהושע בן לוי, בהלכות תפילה.	המתפלל צריך שיפסיע שלש פסיעות לאחוריו, ואחר כך יתן שלום.	יומא פרק חמישי נג ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	איזה הלכה אמר רב מרדכי בהלכות תפילה.&nbsp;	כיון שפסע שלש פסיעות לאחוריו התם איבעיא ליה למיקם [ולא לחזור לאלתר].<br>משל לתלמיד הנפטר מרבו, אם חוזר לאלתר דומה לכלב ששב על קיאו.	יומא פרק חמישי נג ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	תניא נמי הכי המתפלל צריך שיפסיע שלש פסיעות לאחוריו ואחר כך יתן שלום. <br>אם לא עשה כן מה הבעיה, ומה ראוי לו.	נראה כמו שלא נטל רשות להיפטר, וראוי לו שלא התפלל, כלומר נח היה לו אם לא היה מתפלל.	יומא פרק חמישי נג ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	משום שמעיה אמרו נותן שלום לימין ואחר כך לשמאל, שנאמר 'מימינו אש דת למו', ואומר 'יפול מצדך אלף ורבבה מימינך'. <br>למה צריך שני פסוקים.	מהפסוק 'מימינו אש דת למו' הייתי אומר שאינו מראה חשיבות הימין אלא שבה משתמשים, אבל 'ורבבה מימינך' מראה את חשיבות הימין.	יומא פרק חמישי נג ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	איך נהג אביי בסיום התפילה, ומה אמר אמר לו רבה.	"נתן שלום לימינו ואחר כך לשמאלו, אמר לו רבה שימין הכוונה שמאל, שהוא ימין של הקב""ה [שהמתפלל רואה עצמו כאילו שכינה למול פניו, שנאמר 'שויתי ה' לנגדי תמיד']."	יומא פרק חמישי נג ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	איך פסעו אביי ורבא שלש פסיעות.	אמר רב חייא בריה דרב הונא חזינא להו לאביי ורבא דפסעי להו שלש פסיעות בכריעה אחת.	יומא פרק חמישי נג ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	רבא בר רב אדא ורבין בר רב אדא תרוייהו משמיה דרב אמרי, יהי רצון מלפניך ה' אלהינו שתהא שנה זו גשומה ושחונה. <br>שחונה מעליותא היא?	אימא: אם שחונה תהא גשומה.	יומא פרק חמישי נג ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"רב אחא בריה דרבא מסיים בה (בתפילת כה""ג) משמיה דרב יהודה. 3"	<ol><li>לא יעדי עביד שולטן מדבית יהודה, </li><li>ולא יהיו עמך ישראל צריכין לפרנס זה מזה, </li><li>ולא תכנס לפניך תפלת עוברי דרכים.</li></ol>	יומא פרק חמישי נג ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"רבי חנינא בן דוסא הוה קא אזיל באורחא, שדא מטרא עליה, אמר: רבש""ע כל העולם כולו בנחת וחנינא בצער, פסק מיטרא, כי אתא לביתיה אמר: רבש""ע כל העולם כולו בצער וחנינא בנחת [שאין לי זריעה בשדות], אתא מיטרא. מה אמר על זה רב יוסף.&nbsp;"	"א""ר יוסף מאי אהניא ליה צלותיה דכהן גדול לגבי ר' חנינא בן דוסא."	יומא פרק חמישי נג ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	תנו רבנן מעשה בכהן גדול אחד שהאריך בתפלתו ונמנו אחיו הכהנים ליכנס אחריו, התחילו הם נכנסין והוא יוצא, אמרו לו מפני מה הארכת בתפלתך, אמר להם קשה בעיניכם שהתפללתי עליכם ועל בית המקדש שלא יחרב. מה אמרו לו.	אמרו לו אל תהי רגיל לעשות כן, שהרי שנינו לא היה מאריך בתפלתו כדי שלא להבעית את ישראל.	יומא פרק חמישי נג ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	היכן הניח בבית שני את המחתה.	על אבן השתיה שהיתה גבוהה מן הארץ ג' טפחים.	יומא פרק חמישי נג ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ולא היה מתכוון להזות לא למעלה ולא למטה. מה הכוונה.	לא כיון שיגע הדם בחודה של כפורת למעלה ולא באמצעה, שהרי לא על הכפורת היו נוגעים אלא בארץ.	יומא פרק חמישי נג ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	אלא כמצליף. מה הכוונה.	בשורה זו תחת זו כל שמונה הזאות. [כמצליף לא ידעתי לשונו]	יומא פרק חמישי נג ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כשגמר להזות מדם הפר בפנים, מה עשה.	הניח את המזרק על כן הזהב בהיכל, ושחט את השעיר והזה את דמו בפנים כדם הפר.	יומא פרק חמישי נג ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כמה כני זהב היו בהיכל.	"לת""ק היו שני כנים.<br>לר' יהודה היה כן אחד."	יומא פרק חמישי נג ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	'משניטל הארון אבן היתה שם'. מה מדייקים מזה שכתוב 'משניטל' ולא משנגנז.	שהתנא סובר כמאן דאמר שהארון גלה לבבל.	יומא פרק חמישי נג ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	אלו שלשה פסוקים מורים שארון גלה לבבל.&nbsp;	"וְלִתְשׁוּבַת הַשָּׁנָה שָׁלַח הַמֶּלֶךְ נְבוּכַדְנֶאצַּר וַיְבִאֵהוּ בָבֶלָה [ליהויכין] עִם כְּלֵי <font color=""#ff0000"">חֶמְדַּת בֵּית יְיָ</font> [הארון] .<br>וַיֵּצֵא מִבַּת צִיּוֹן כָּל <font color=""#ff0000"">הֲדָרָהּ</font>. מאי 'הדרה' חדרה [הגנוז בחדרי חדרים].&nbsp;<div>'הִנֵּה יָמִים בָּאִים וְנִשָּׂא כָּל אֲשֶׁר בְּבֵיתֶךָ וַאֲשֶׁר אָצְרוּ אֲבֹתֶיךָ עַד הַיּוֹם הַזֶּה בָּבֶלָה&nbsp;לֹא יִוָּתֵר <font color=""#ff0000"">דָּבָר</font>'.&nbsp;'לא יותר דבר' - אלו עשרת הדברות שבו.</div>"	יומא פרק חמישי נג ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם רבי שמעון בן יוחאי סובר שהארון גלה לבבל.	מחלוקת בין הברייתא לעולא.<br>בברייתא איתא: רבי שמעון בן יוחאי אומר ארון גלה לבבל, שנאמר 'לא יוָתר דבר אמר ה', אלו עשרת הדברות שבו.<br>אבל עולא אומר: שאל רבי מתיא בן חרש את רבי שמעון בן יוחאי ברומי, ואמר לו ארון במקומו נגנז, שנאמר 'ויאריכו הבדים וגו' עד היום הזה'.	יומא פרק חמישי נג ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה דעת ר' יהודה (בן לקיש) לגבי מקום הארון לאחר החורבן.	רבי יהודה (בן לקיש) אומר ארון במקומו נגנז שנאמר 'ויראו ראשי הבדים מן הקדש על פני הדביר ולא יראו החוצה ויהיו שם עד היום הזה'.	יומא פרק חמישי נג ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	עד מתי עוד השתמשו במזבח שעשה משה.	עד גבעון.	יומא פרק חמישי נג א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה עשה הכהן לאחר שהקטיר את הקטורת בקדש הקדשים.	נטל את הדם ממי שהיה ממרס בו, נכנס למקום שנכנס ועמד במקום שעמד, והזה ממנו אחת למעלה ושבע למטה, ולא היה מתכוין להזות לא למעלה ולא למטה אלא כמצליף, וכך היה מונה אחת אחת ואחת אחת ושתים אחת ושלש אחת וארבע אחת וחמש אחת ושש אחת ושבע, יצא והניחו על כן הזהב שבהיכל.	יומא פרק חמישי נג ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"וכסה ענן <span style=""color: rgb(255, 30, 146);"">הקטורת </span>את הכפורת ולא ימות'. מה לומדים מזה.(רש""י)"	שאם חיסר אחת מסממניה חייב מיתה. דכתיב 'הקטורת' שלימה ולא חסרה.	יומא פרק חמישי נג א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"'וכסה <span style=""color: rgb(255, 30, 146);"">ענן</span> הקטורת את הכפורת ולא ימות'. מה לומדים מפסוק זה. (רש""י)"	שאם לא נתן בה מעלה עשן חייב מיתה. שנאמר 'ענן'.	יומא פרק חמישי נג א		
