#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	יט. מה הם ומה הדין אם סמכם לחצי הכותל 1) קרנא ולופתא 2) אפריזא ואקבעתא דכשורי? 	"1) רש""י פירש שקרנא ולופתא הוא חיבור בקרן זוית, שחיבר בנין מועט בקרן זוית של סוף ביתו, ובליטת הבנין משוכה כנגד מקצת אורך הכותל המבדיל בין החצירות. ור""ת (בתוד""ה ומודה) פירש שקרנא הוא היכר שלא יאריך החומה יותר, שבסוף אותו כותל שסמך כייפיה לקרנא כלפי כותלו של חבירו. ולופתא הוי היכר שלא יגביה הכותל יותר, כגון שעשה החומה צרה מלמעלה שיפלו הגשמים לחוץ.<br>ודינם שישתתף בתשלום על הכותל רק כנגד מה שסמך.<br>2) רש""י פירש שאפריזא הוא עץ ארוך ועב שנותן על פני כל אורך הכותל להניח עליו ראשי קורות. ור""ת פירש שהוא היכר שיאריך עדיין הכותל, שבסוף אורך החומה אינו שוה אלא אבן אחת בולטת ואחת שוקעת. ואקבעתא דכשורי לרש""י ולר""ת היינו שעשה מקום הנחת ראשי קורות דמוכח שסופו להגביה עד שיעור גובה הכותל.<br>ודינם שישתתף בתשלום על הכותל כולו כיון שסופו להשתמש בכולו."	בבא בתרא ו. ותוס'		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כ. על איזו חזקה מדובר 1) בי כוי לא הוי חזקה 2) החזיק לכשורי 3) החזיק לנטפי 4) האי כשורא דמטללתא בתר תלתין יומין הוי חזקה? 	"1) שאינה חזקה שנתן דמים בבנית הכותל <sup>טז</sup>.<br>2) ברש""י הובאו דברי רשב""ם דמיירי בחזקת תשמישין שטוען הוא מכר לי או נתן לי במתנה ובשעה אחת שמשתמש בפניו ושותק הויא חזקה <sup>יז</sup>.<br>3) בחזקת תשמישין.<br>4) רש""י (בד""ה לא) פירש בחזקת תשמישין. וכן כתבו התוס' (ד""ה ואי) בשם רשב""ם. ר""ת (בתוד""ה האי) פירש שאם סמך קורותיו על כותל חבירו במשך שלשים יום הרי זו ראיה שכבר נתן חלקו.<span style=""font-size: 12pt !important; color: #504f4b;"">
<br>טז.  והרשב""א הביא שיטה שגם זה איירי בחזקת תשמישין.
<br>יז.  ולרא""ש בג' שנים ובטענה. [ולקמן כג,א תוד""ה והא הובאה שיטת הריב""ם שבג' שנים ואף בלא טענה]. והרשב""א הביא שיטה שגם זה איירי בחזק ה שנתן דמים בבנית הכותל .</span>"	בבא בתרא ו. - ו: ותוס'		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"כא. מדוע שני בתים בשני צדי רשות הרבים כ""א צריך לעשות מחיצה לחצי גגו כדי שלא<br>יראה בגג חבירו הרי ממילא צריך להצטנע מבני רשות הרבים? (3) "	"בני רה""ר רואים אותו רק ביום, ומהגג רואהו גם בלילה. בני רה""ר רואים אותו רק כשעומד, ומהגג רואהו גם כשיושב. בני רה""ר רואים אותו רק כשמעיינים ומהגג ממילא רואהו."	בבא בתרא ו:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כב. שתי חצרות זו למעלה מזו מי משלם את הכותל ומדוע 1) מקרקעית תחתון עד קרקעית עליון 2) מקרקעית עליון ולמעלה?	"1) לרב הונא התחתון שלא יהא עליון נפסד בשפלות קרקעו של תחתון <sup>יח</sup>.לרב חסדא שניהם,וכן הוא בברייתא. והטעם עי' בהערה <sup>יט</sup>.<br>2) שניהם. ר""ת (בתוד""ה שתי)  <sup>כ</sup>פירש דמיירי שחצר התחתון אינו נמוך אלא אצל חצירו של עליון, אבל מצד אחד הוא גבוה כחצר העליון שיוכל לראות משם. ור""י פירש שהתחתון מזיק לעליון כשהעליון עומד בשפת חצירו ולכן צריך לסייע עד ד' אמות בחצר העליון?.<span style=""font-size: 12pt !important; color: #504f4b;"">
<br>יח.  ברשב""א מבואר שהטעם הזה ברש""י נאמר לדין זה.
<br>יט.  וביאר הרשב""א שאם אין יסוד אין בנין, והעליון צריך הוא ליסוד.
<br>כ.  ודעת הרשב""א שעליון בונה מכנגדו בסיוע התחתון רק עד שיסתלק היזק ראייתו של תחתון, ואחר סילוק היזק ראייתו של תחתון יבנה העליון לבדו עד תשלום ד' אמות שמכנגד חצירו. המחזר על הפתחים יכול להגיע עד</span>"	בבא בתרא ו: ותוס'		
