#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לעשות מלאכה ע&quot;י עכו&quot;ם?	"כל מלאכה שאסור לישראל לעשותו אסור לומר לעכו&quot;ם לעשותו, דעשו החכמים חוה&quot;מ כשבת ויו&quot;ט (מ&quot;ב ס&quot;ק א&#x27;) [אבל דבר שאסור משום מנהג כגון כביסה כלי פשתן מותר ע&quot;י עכו&quot;ם בבגד אחד חוץ לבית (מ&quot;ב לעיל סי&#x27; תקל&quot;ד ס&quot;ק י&quot;ד)]"	סימן תקמג סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין לצורך מצוה?	"חידש המג&quot;א (ס&quot;ק א&#x27;) דכיון דיש שיטת העיטור דמקיל באמירה לעכו&quot;ם לצורך מצוה בשבת, יש לסמוך עליו לגבי חוה&quot;מ (מ&quot;ב ס&quot;ק א&#x27;), ונראה לערוה&quot;ש (סעי&#x27; ג&#x27;) דהיינו דוקא בתלוש ולא במחובר"	סימן תקמג סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם לא ישכור עכשיו יהא צריך לשכור ביוקר אחר המועד?	"כתב החיי&quot;א דאפ&quot;ה לא מקרי דבר האבד אלא מניח הריוח ואסור (מ&quot;ב ס&quot;ק ב&#x27;) {וכ&quot;ת מאי שנא מסי&#x27; תקל&quot;ט סעי&#x27; ח&#x27; דמותר לקנות יין בזול לכל השנה, וביאר הגר&quot;א דכיון דצריך לקנותו ממ&quot;נ הוי כדבר האבד, וי&quot;ל דהתם הוא רק מקח וממכר אבל הכא מיירי במלאכה ממש אלא שהוא ע&quot;י עכו&quot;ם ולפיכך אינו מותר אלא בדבר האבד ממש}"	סימן תקמג סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בגוי שקיבל לבנות ביתו של ישראל?	"אע&quot;פ שקיבל בקבלנות ולא ציוהו לעשותו במועד אסור להניחו לבנותו אפי&#x27; חוץ לתחום [דחיישינן שיבואו אנשים] דהרואה יאמר שהוא שכיר אצלו (מ&quot;ב ס&quot;ק ג&#x27;), אמנם בזה&quot;ז שכולם בונים בקבלנות מותר לבנות ע&quot;י קבלן עכו&quot;ם אבל משום זלזול שבת יש להחמיר בשבת (אג&quot;מ או&quot;ח ח&quot;ג סי&#x27; ל&quot;ה) {ומסתבר דזה שייך אף בחוה&quot;מ}"	סימן תקמג סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בדיעבד אם עבר ובנה הבית במועד?	"הטור כתב דנכון להחמיר שלא ליכנס בו, וביאר הב&quot;י דהיינו מדת חסידות, אבל בשו&quot;ע השמיט זה לגמרי ומשמע דא&quot;צ להחמיר כלל, וביאר המג&quot;א (ס&quot;ק ב&#x27;) דהגמ&#x27; מיירי ביו&quot;ט ולא במועד, וכן סתם המ&quot;ב (ס&quot;ק ג&#x27;) להקל [אבל בשכיר יום אסור בדיעבד (ב&quot;י בשם הגהות מיימוניות), ומבואר בסי&#x27; רמ&quot;ד דאסור למשלח לעולם ולאחרים בכדי שיעשו (שעה&quot;צ ס&quot;ק ב&#x27;)]"	סימן תקמג סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין לגבי תלוש?	אם נתן לו קודם המועד מותר לגוי לעשותו בביתו בצינעא כשהוא קבלנות	סימן תקמג סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין באריס?	"מותר לעשותו במועד שהכל יודעין ששדה עומדת לאריסות, ואפי&#x27; נכרים בני ביתו מותרים לסייעו אם הישראל אינו נותן להם שכר על כך (מג&quot;א ס&quot;ק ג&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק ה&#x27;)"	סימן תקמג סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר ליתן לגוי מלאכה ע&quot;מ לעשותו אחר המועד?	"בין קבלנות בין שכיר יום מותר ליתנו ע&quot;מ לעשותו לאחר המועד, ובלבד שלא ימדוד וישקול וימנה כדרך חול, וכיון דאינו מאמינו נוהגין להחמיר שלא ליתן לכובס עכו&quot;ם (מ&quot;ב ס&quot;ק י&#x27;) {וצ&quot;ע מסי&#x27; תקל&quot;ד סעי&#x27; ג&#x27; דאמרינן דאסור להביא כלים לבית האומן משום טרחא או מראית העין, ותי&#x27; הריטב&quot;א דהכא מיירי כשכלים כבר מונחים ברשות הגוי, אכן מלשון הפוסקים כאן לא משמע כן, וצ&quot;ע (הל&#x27; חוה&quot;מ פי&quot;ג הע&#x27; 35), וספר שמירת המועד כהלכתו (פי&quot;ח הע&#x27; 36) אוקמיה שהאומן בא לביתו של ישראל, וה&quot;נ צ&quot;ע מסתימת הפוסקים, אמנם מערוה&quot;ש (לקמן סי&#x27; תקנ&quot;א סעי&#x27; ט&quot;ו) משמע דבאמת נהגו בזמנו שהכובסת באה לביתו של בעה&quot;ב להחזיר בגדיו, ודחה ר&quot;י באק דדלמא רק החזירו הבגדים לביתו של בעה&quot;ב כשנגמרו דהבעה&quot;ב לא ידע מתי נגמרו הבגדים משא&quot;כ בתחילה יתכן דהבעה&quot;ב צריך להביא הבגדים להכובסת שהיא לא יודעת לבא לביתו}"	סימן תקמג סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין לגבי כובס ישראל?	"ה&quot;נ מותר ליתנו ע&quot;מ לעשותו אחר המועד ובלבד שלא ישקול וימנה (מג&quot;א ס&quot;ק ד&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק ז&#x27;) [דלא כא&quot;ר דמחמיר בישראל (שעה&quot;צ ס&quot;ק ה&#x27;)] {והכא ליכא מנהג להחמיר דהרי הכל מאמינים ישראלים}"	סימן תקמג סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בכלי פשתן?	"הדגול מרבבה מקיל אפי&#x27; למנותם דהרי מעיקר הדין מותר לכבסם אפי&#x27; במועד גופה (שעה&quot;צ ס&quot;ק ח&#x27;), והא&quot;ר אינו מקיל, והכריע המ&quot;ב (ס&quot;ק י&#x27;) בשעת הדחק יש להקל {ואפשר דה&quot;ה בזה&quot;ז שמכבסין בכלי מכונה יש סברא לומר דיש להם דין כלי פשתן מדינא ובשעת הדחק יש להקל למנותם}"	סימן תקמג סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם צריך להתנות בפירוש שלא יעשה המלאכה במועד?	"המג&quot;א (ס&quot;ק ד&#x27;) כתב דצריך להתנות בפירוש שלא יעשנה במועד (מ&quot;ב ס&quot;ק ח&#x27;), והא&quot;ר ס&quot;ל דסגי שיאמר לו שיעשנה אחר המועד, וכפשוטו בספינה מצינו שצריך לפסוק עמו לשבות, והא&quot;ר תי&#x27; דהכא קיל טפי [והריטב&quot;א ס&quot;ל להיפך דהכא חמיר טפי דהוי בחוה&quot;מ משא&quot;כ בספינה מיירי שפוסק עמו מערב שבת], ופשטות הרמ&quot;א משמע כהמג&quot;א (ביה&quot;ל ד&quot;ה שיעשנה)"	סימן תקמג סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם פסק עמו שלא לעשותו במועד והגוי לא שמע לו ועשה המלאכה במועד?	"א&quot;צ למחות הואיל והתנה עמו לעשותה לאחר המועד (רמ&quot;א, מג&quot;א ס&quot;ק ו&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;א), אבל בדבר מפורסם צריך למחות (ערוה&quot;ש סעי&#x27; ג&#x27;)"	סימן תקמג סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין לגבי בניית ביהכ&quot;נ בחוה&quot;מ?	"השע&quot;ת (ס&quot;ק א.) הביא נוב&quot;י (מהוד&quot;ת או&quot;ח סי&#x27; ק&quot;ג) דבמקום הפסד מותרים לבנות בחוה&quot;מ דליכא חשד ברבים וגם ליכא חילול ה&#x27; בין הגוים שהם סוברים דמותר לעשות מלאכה בחוה&quot;מ, אכן הביא המהר&quot;ם דאסור להניחם לבנות בחוה&quot;מ, וכן החמיר הערוה&quot;ש (סעי&#x27; ג&#x27;)"	סימן תקמג סעיף ג		
