#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מנ&quot;ל דר' יוסי דיליף רביעי בקודש מק&quot;ו ממחוסר כיפורים, לית ליה דר&quot;ע דשלישי בחולין מה&quot;ת ?</p><p dir='rtl'>ומנ&quot;ל דר&quot;ע לית ליה דר' יוסי ? - (2)	"ר' יוסי - דא""כ ליתי מק""ו רביעי בתרומה (מטבו""י) וחמישי בקודש (ממחוסר כיפורים).<p></p><p dir=""rtl"">ר""ע - דלא אשכחנא תנא דאית ליה רביעי בתרומה וחמישי בקודש.</p><p dir=""rtl"">ותו דאמרינן דהכלי מצרף את שבתוכו לקודש, ורביעי בקודש פסול. וצירוף כלי אתי כר""ע, הרי דגם לדידיה אין אלא רביעי בקודש.</p>"	<br/>פסחים דף יט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מהיכן למד ר' יוסי שלישי בתרומה ורביעי בקודש?<p></p><p dir=""rtl"">ומ""ט דר""ע דפליג עליה?</p>"	"שלישי בק""ו מטבול יום המותר בחולין ואוסר בתרומה, כ""ש שני הפסול בחולין שיפסול תרומה.<p></p><p dir=""rtl"">רביעי ק""ו ממחוסר כיפורים, המותר בתרומה ופסול בקודש. שלישי האסור בתרומה יפסול בקודש.</p><p dir=""rtl"">ולא אמרינן דיו, דשלישי לקודש מפורש בקרא דאשר יגע בכל טמא, ואי אמרינן דיו מיפריך ק""ו.</p><p dir=""rtl"">ור""ע אית ליה פירכא דדור אחרון, מה לטבול יום שכן אב הטומאה.</p>"	<br/>פסחים דף יט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	לאלו דברים מועיל צירוף כלי ?</p><p dir='rtl'>והאם צירוף כלי דאורייתא או דרבנן (ומנ&quot;ל) ?	"לקודש, ולא לתרומה.<p></p><p dir=""rtl"">ריו""ח אמר דצירוף כלי ממשנת ר""ע למדנו, ואיהו איירי בעצים ולבונה דרבנן ועל אפר חטאת דרבנן.</p><p dir=""rtl"">ומשמע דס""ל לריו""ח דכל צירוף כלי דרבנן.</p><p dir=""rtl"">אך ר' חנין יליף דדאורייתא, מקרא ד'כף אחת.' הכתוב עשה את כל מה שבכף אחת.</p>"	<br/>פסחים דף יט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"באיזה אופן משכח""ל רביעי בקודש דאורייתא לר""ע?<p></p><p dir=""rtl"">ובאיזה אופן משכח""ל אוכל שלישי בקודש דאורייתא לר' יוסי דטומאת משקים לטמא אחרים דרבנן?</p><p dir=""rtl"">והא דתנן רביעי בקודש איך יתפרש לר' יוסי?</p>"	ר&quot;ע - שרץ, כלי, אוכל, משקה, אוכל.</p><p dir='rtl'>ר' יוסי שלישי - שרץ, כלי, אוכל, אוכל. וס&quot;ל דאוכל מטמא כיו&quot;ב בקדשים.</p><p dir='rtl'>ולדידיה רביעי בקודש לא משכח&quot;ל אלא מדרבנן.	<br/>פסחים דף יט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	הנך תנאי דאית להו דטומאת משקים לאו דאורייתא, ולא דרשי יִטְמָא יְטַמֵּא, מנ&quot;ל דאוכל מטמא משקה ?	מדאיצטריך למיכתב יִטְמָא ולא יְטַמֵּא להשמיע שאין אוכל עושה כיו&quot;ב, משמע דמשקה מטמא. (רש&quot;י יט.).	<br/>פסחים דף יט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	הא דתנן בעדיות על המחט שנמצאת בבשר, שהבשר טמא, והסכין וידים טהורים, מדוע הבשר טמא, הרי ל&quot;ג על ספק כלים בירושלים ? - 2</p><p dir='rtl'>ומ&quot;ט הסכין והידים טהורים אפ&quot;ה ?	א. כשאבדה מחט טמאה מת ומצאה בבשר. והסכין והידים טהורים דהעזרה רה&quot;ר, והו&quot;ל ספק טומאה ברה&quot;ר. [ובבשר ודאי נגעה המחט]. </p><p dir='rtl'>ב. כשהיתה חסומה ובאה מחוץ לירושלים, ושם גזרו על ספק הכלים. אך מ&quot;מ הסכין טהור, דאין כלי מטמא כלי. 	<br/>פסחים דף יט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"הא דתנן בעדיות על המחט שנמצאת בבשר, שהבשר טמא, והסכין וידים טהורים, מה למד ר""ע ממה שאין הידים נטמאים מהבשר ?<p></p><p dir=""rtl"">ומדוע לא אמר כן גם על הסכין ? (לס""ד ולמסקנא).</p>"	אמר זכינו שאין טומאת ידים במקדש.</p><p dir='rtl'>ומקשינן מ&quot;ט לא אמר כלים. וס&quot;ד לתרץ דידים נגזרו קודם כלים.</p><p dir='rtl'>והשיג רבא דתרוויהו בו ביום גזרו.</p><p dir='rtl'>אלא דהסכין בלא&quot;ה אינו ראוי להטמא, דאין אוכל מטמא כלי. [וגם במחט, אין כלי מטמא כלי].	<br/>פסחים דף יט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	הא דאמרו דל&quot;ג על ספק הרוקין שבירושלים, הא תנן לה דכל הרוקין טמאים חוץ משל שוק העליון ?	קמ&quot;ל דבמקומות אחרים טהור, אף אי איתחזק זב.	<br/>פסחים דף יט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	הא דאמרו דל&quot;ג על ספק הכלים שבירושלים, הא תנן לה דכלים הנמצאים דרך ירידה לטבילה טמאים, ומשמע דהשאר טהורים ?</p><p dir='rtl'>ובאיזה אופן ספק כלים כן טמאים ?	מאידך יש לדייק מסיפא דרק דרך עלייה טהורים ולא בסתם, אלא ליכא למשמע מינה.</p><p dir='rtl'>ולפי האמת דרך עלייה בא למעט דגזייתא, שהוא מקום הילוך העולים והיורדים, דכה&quot;ג טמא מספק, דהיה ודאי טמא וספק אם נטהר.	<br/>פסחים דף יט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מדוע הוצרכו לפרש דמה שאין האדם והסכין נטמאים ממחט טמא מת, משום מה שהעזרה רה&quot;ר, תיפו&quot;ל דכל שאין בו דעת להשאל ספיקו טהור ?</p><p dir='rtl'>ומה הפירוש במה שאמרו נשאלים עליו ? (2)	"בטומאה הבאה ע""י אדם נשאלים עליו.<p></p><p dir=""rtl"">ונשאלים היינו ששואלים דינו לחכם.</p><p dir=""rtl"">או שמחשיבים אותו שיש בו דעת להשאל.</p>"	<br/>פסחים דף יט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו 'בו ביום' דדריש ביה ר&quot;ע יטמא יטמא ?	"היום שמינו את ראב""ע לנשיאות."	פסחים דף יט		
