#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"אלו ה' דברים קשים אירעו לאבותינו בט' באב, ומנ""ל? (בקצרה)."	"נגזר שלא יכנסו לארץ - דשילוח מרגלים בכ""ט סיון, וביאתם אחר מ' יום. (ותמוז דההוא שתא מילאוהו).<br>חרב הבית בראשונה - דכתיב שחרב בז' ובעשירי, והיינו שנכנסו בז', והדליקו אש בתשעה בערב, דכתיב אוי לנו כי פנה יום וכו', ובער בעשירי.<br>וחרב בשנייה - כדתניא בברייתא דמגלגלים חוב ליום חייב.<br>נלכדה ביתר - גמרא.<br>נחרשה העיר - גמרא. (לגירסת עין יעקב)."	תענית דף כט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה היה החשבון המלא לכך שהגזירה שלא יכנסו לארץ היתה&nbsp; בתשעה באב? (גמ' ע""פ רש""י)."	"בשנה שנייה עשה משה משכן ושלח מרגלים. וכתיב בשנה השנית בעשרים לחודש נעלה הענן.<br>ואח""כ נסעו מהר ה' דרך שלושת ימים, ועוד ז' ימים של הסגר למרים.<br>ואח""כ התאוו לאכול בשר ואכלוהו חודש ימים, דהיינו כ""ט יום.<br>ואח""כ שילוח מרגלים בכ""ט סיון, ובאו בח' באב ביום, בהשלמת מי' יום, אחר שהיה תמוז מלא. [כדכתיב קרא עלי מועד לשבור בחורי]. ובערב שהוא ליל ת""ב בכו.<br>וא""ל הקב""ה אתם בכיתם בכייה של חינם, אני קובע לכם בכייה לדורות."	תענית דף כט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מדוע סבר ריו""ח לקבוע את ט""ב בעשירי?<br>ומה טעמם של חכמים שקבעו בט'?"	מפני שאז היתה עיקר השריפה.<br>וחכמים אזלי בתר ההתחלה שהיתה בט'.	תענית דף כט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	חורבן הבית, באיזה יום היה? ובאיזו שנה?<br>ומשמרת מי? ואיזו שירה אמרו ומדוע? ומה לא הספיקו לומר?	מוצאי שבת (ראשון), במוצאי שמיטה. ומשמרת יהויריב.<br>ואמרו ישב עליהם את אונם וברעתם יצמיתם, ולא הספיקו לומר יצמיתם ה' אלוקינו עד שבאו נכרים וכבשום.<br>ואף שהיא שירה של יום רביעי ולא של ראשון, קינה זו נפלה להם בפיהם.	תענית דף כט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"באיזה מעשה ניצל ר""ג כשהחריב טורנוסרופוס הרשע את ההיכל?<br>ואיזה מעשה היה בפרחי כהונה דחורבן הבית, ומאי קרא?<br>ומה פירוש הפסוק, ""מקרקר קיר ושוע אל ההר""?"	"שאמר אדון אחד שבעל החוטם מתבקש, והתחבא ר""ג. ובא אליו בצנעה וא""ל אם אצילך אזכה לחיי עולם הבא, ונשבע לו שכן. והפיל עצמו מהגג ומת. וכשאחד מהם מת בטלה גזירתם.<br>והם עלו לגג ומסרו המפתחות ויצאה פיסת יד וקיבלתם, וקפצו לאש. וע""ז כתוב מה לך כי עלית כולך לגגות וכו' חלליך לא חללי חרב ולא מתי מלחמה.<br>והקב""ה מקרקר שהוא לשון יללה, וכן קיר ושוע שהוא לשון צער, על הר ציון שחרב."	תענית דף כט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה למד רב יהודה בריה דרב שמואל בר שילת משם רב, מהא דמשנכנס אב ממעטים בשמחה, ומשנכנס אדר מרבים בשמחה?<br>ומה פירש בקרא ד'לתת לכם אחרית ותקוה'? (2)<br>ובקרא ד'כריח שדה אשר ברכו ה'?	בר ישראל דאית ליה דינא עם נכרי, ישתמט ממנו באב, וימציא לו עצמו באדר.<br>אלו דקלים וכלי פשתן המצויים בבבל.<br>שדה של תפוחים.	תענית דף כט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"הא דאסרינן לכבס בשבוע שחל בו ת""ב, האם אסור רק ללבוש מכובס, או גם מעשה הכיבוס?<br>ואיך יתפרש הא דבחמישי מותר מפני כבוד השבת?"	מח' אמוראים, ולמסקנא הוכיחו מברייתא לאסור לכבס להניח, ואיתותב מאן דשרי.<br>ולמאן דשרי הא דבחמישי מותרים מפני כבוד השבת, איירי לכבס וללבוש, ובמי שאין לו אלא חלוק אחד, דאם לא יכבס עכשיו לא יהיה לו מכובס בשבת.	תענית דף כט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"למבואר במשנה דשבוע שחל בו ת""ב אסור בכיבוס, האם האיסור הוא רק לפני ת""ב או גם אחריו?"	לרב רק לפניו, לשמואל גם לאחריו.<br>ובברייתא תניא דרק לפניו, ואמר שמואל דתנאי היא.	תענית דף כט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"כמה זמן נאסר כיבוס בסמוך לת""ב? (3) ומ""ט?<br>וכמי הלכה, ול""ל תרתי?"	"לר""מ - מר""ח עד התענית. דדריש 'והשבתתי כל משושה חגה', מיום החג דהיינו ר""ח.<br>לר' יהודה - כל החודש. דדריש 'חדשה'.<br>לרשב""ג - כל השבת, דדריש 'שבתה.'<br>והלכה כר""מ וכרשב""ג לקולא, דקמ""ל כרשב""ג דרק שבוע, וקמ""ל כר""מ דרק קודם התענית."	תענית דף כט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כמה עולים לתורה בתשעה באב כשחל בשני ובחמישי ובשאר ימים?	"לת""ק - בשני וחמישי ג' עולים ומהם אחד מפטיר. בשאר ימים אחד עולה והוא מפטיר.<br>לר' יוסי - לעולם ג' עולים ואחד מהם מפטיר."	תענית דף כט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"חל להיות ת""ב בע""ש, מתי מותר לכבס מפני כבוד השבת?<br>ומה יעשה אם לא כיבס אז?"	"מותר לכבס בחמישי מפני כבוד השבת.<br>ואם לא כיבס אז, לברייתא יכבס בת""ב מחצות ולמעלה אך לייט עלה אביי."	תענית דף כט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם נאסר בשבוע שחל בו גיהוץ הבגדים או כיבוס?<br>ובכלי פשתן?	"בברייתא מבואר דגיהוץ דבני בבל ככיבוס דבני א""י, ולכן בני בבל אסורים בגיהוץ ומותרים בכיבוס.<br>ובכלי פשתן אין גיהוץ ולכן ג""ז מותר בבבל.<br>אך אמרו דכ""ז לעניין לעשות את הגיהוץ ולהניח, אך ללבוש מגוהצין אסור."	תענית דף כט		
