#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ע. 1 'עשרה יוחסין עלו מבבל ממזרי .. שתוקי ואסופי' מנין?	"&quot;ואלה העולים מתל מלח תל חרשא כרוב אדון ואמר ולא יכלו להגיד בית אבותם וזרעם אם מישראל הם&quot; תל מלח - אלו שעושים מעשה סדום שנהפכה למלח, תל חרשא - הינו שתוקי שקרא אבא ואמו משתקתו, ולא יאכלו להגיד וגו' - הינו אסופי.<p dir=""rtl"">כרוב אדון ואמר - אמר רבי אבהו אמר אדון אני אמרתי יהיו ישראל לפני חשובים ככרוב והם שמו עצמם כנמר, איכא דאמרי אמר רבי אבהו אמר אדון אף על פי ששמו עצמם כנמר הן חשובים לפני ככרוב.</p>"	קידושין ע.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ע. 2 מה נאמר על הנושא אשה שאינה מהוגנת לו?	"אמר רבה בר רב אדא אמר רב כל הנושא אשה לשום ממון הויין לו בנים שאינן מהוגנים שנאמר &quot;בה' בגדו כי בנים זרים ילדו&quot;, ואף ממונם אבד דכתיב &quot;עתה יאכלם חדש את חלקיהם&quot; והינו בזמן מועט חודש נכנס חודש יוצא.<p dir=""rtl"">ואמר רבה בר רב אדא ואמרי לה אמר רבי סלא אמר רב המנונא: כל הנושא אשה שאינה הוגנת לו אליהו כופתו והקב&quot;ה רוצעו, ותנא על כולם אליהו כותב והקב&quot;ה חותם אוי לו לפוסל את זרעו ולפוגם את משפחתו ולנושא אשה שאינה הוגנת לו.</p>"	קידושין ע.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ע. 3 אלו הלכות למדנו מהמעשה של ההוא מנהרדעא שעקף את השמש של רב יהודה בר יחזקאל ושמתיה, והיה רגיל לקרא לאינשי עבדי והכריז עליו שהוא עבד, ואח&quot;כ הלך לדון אצל רב נחמן (פרנס, אתרונגא, שימוש ושלום באשה, מצער שלוחי דרבנן, כל הפוסל, בית חשמונאי, ת&quot;ח שמורה)	"(יש לתת קדימה לשמש של החכם, אין חכם צריך לדון אצל חכם אחר אם אינו גדול ממנו אלא משום כבוד בי נשיאה.)<p dir=""rtl"">אמר שמואל כיון שנתמנה אדם פרנס על הצבור אסור בעשיית מלאכה בפני שלשה, אבל פורתא דגונדריתא מותר.</p><p dir=""rtl"">אמר שמואל כל האומר אתרונגא תילתא ברמות רוחא, אלא י&quot;ל בלשון אינשי או רבנן.</p><p dir=""rtl"">אמר שמואל אין משתמשים באשה כלל בין גדולה בין קטנה. </p><p dir=""rtl"">אין לשאול בשלום אשה שאם תחזיר הוי קול באשה ערוה, ואף דרך בעלה אסור (שמתרגלים זה אצל זה ויבאו לידי חיבה &lt;רש&quot;י&gt;).</p><p dir=""rtl"">מאן דמצער שלוחא דרבנן רב מנגיד, אבל רב יהודה עדיפא ליה עביד ושמתיה.</p><p dir=""rtl"">כל הפוסל פסול ואינו מדבר בשבחא לעולם, ואמר שמואל במומו פוסל, רב יהודה סבר שאף מכריזים עליו אבל רב נחמן סבר רק למיחש.</p><p dir=""rtl"">אמר שמואל כל דאמר מבית חשמונאי אנא עבדא הוא.</p><p dir=""rtl"">א&quot;ר אבא אמר רב הונא אמר רב כל ת&quot;ח שמורה הלכה ובא אם קודם מעשה אמרה שומעין לו ואם לאו אין שומעין לו.</p>"	קידושין ע.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ע: 1 כהן שיש בו עזות פנים האם יש לחוש בו לפסול?	"אמר רב יהודה אמר שמואל ארבע מאות עבדים ואמרי לה ארבעת אלפים עבדים היו לו לפשחור בן אימר וכולם נטמעו בכהונה וכל כהן שיש בו עזות פנים אינו אלא מהם.<p dir=""rtl"">פליגא דרבי אלעזר דאמר ר' אלעזר אם ראית כהן בעזות מצח אל תהרהר אחריו שנא' ועמך כמריבי כהן.</p>"	קידושין ע:		
