#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם אופין בפורני 1) ישנה 2) חדשה?	"1) כן, וביאר רש&quot;י דקמ&quot;ל דלא חיישינן שהוא מטריח לאפות הרבה [וכגון שיש לו הרבה אורחים או שאין לו תנור קטן (מ&quot;ב ס&quot;ק א&#x27;)], והרשב&quot;א ביאר דקמ&quot;ל דלא חיישינן שיאמרו שהוא אופה לצורך חול (מ&quot;ב ס&quot;ק א&#x27;) 2) אסור דחיישינן שמא יפחת המעזיבה ויפול על הפת, ורש&quot;י פי&#x27; דנמצאת שטרח שלא לצורך, והרמב&quot;ם פי&#x27; דנמצאת שתפסיד הלחם וימנע משמחת יו&quot;ט (ב&quot;י)"	סימן תקז סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מהני להסיק הפורני חדשה מבעוד יום?	"לא מהני, וביאר הב&quot;ח דלפי הרמב&quot;ם עדיין שייך שיפסיד הלחם ביו&quot;ט, והוסיף הברכ&quot;י דלפי רש&quot;י ג&quot;כ לא מהני דשייך טרחא שלא לצורך מחמת הרדיית הפת [וכל זה לאפוקי מדעת המאמר מרדכי דס&quot;ל דמהני דלא חיישינן אלא בשעת הסקת התנור, ומבואר במאירי דלא כוותיה] (מ&quot;ב ס&quot;ק ב&#x27;, שעה&quot;צ ס&quot;ק ה&#x27;)"	סימן תקז סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בתנורים שבזמן השו&quot;ע?	"הדרכ&quot;מ (ס&quot;ק א&#x27;) כתב דמשמע לקמן דכל תנורים שלנו דינם כקטנים, אבל שאר האחרונים חולקים עליו וס&quot;ל דאדרבה דינם כגדולים (שעה&quot;צ ס&quot;ק ח&#x27;), ומ&quot;מ היינו דוקא בתנורים גדולים שלנו אבל בקטנים שנקראים קאכלע&quot;ס לכו&quot;ע נקראים קטנים (שעה&quot;צ ס&quot;ק ט&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק ג&#x27;), אבל כתב המג&quot;א (ריש סימן) דיש להקל בתנורים שלנו שאין דרכן ליפחת, ועוד מבואר ביו&quot;ד (סי&#x27; צ&quot;ז סע&#x27; ג&#x27;) דתנור גדול מחזיק י&quot;ב עשרונים"	סימן תקז סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בתנורים שנעשים מלבנים וטיט?	"ליכא חשש שמא יפחת אבל כתב המג&quot;א (ס&quot;ק ריש סימן) דיש איסור תיקון מנא בהיסק ראשון שמיבש התנור, והגר&quot;ז וא&quot;ר מקילין, ואם נעשה מכמה ימים ונתייבש בלא היסק מותר לכו&quot;ע (חיי&quot;א, מ&quot;ב ס&quot;ק ג&#x27;)"	סימן תקז סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מחממים מים באנטיכי ביו&quot;ט?	"כן, וביאר הר&quot;ן והרשב&quot;א דקמ&quot;ל דלא חיישינן שנראה שיאמרו שהוא מבשל לצורך חול, והכל בו פי&#x27; דקמ&quot;ל דלא חיישינן לצירוף (ב&quot;י, מ&quot;ב ס&quot;ק ד&#x27;), ועוד הוסיף הערוה&quot;ש (סע&#x27; א&#x27;) דקמ&quot;ל דמותר אע&quot;פ שיש בו טרחא רבה"	סימן תקז סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם נשרו עצים מן הדקל ביו&quot;ט?	"איתא בגמ&#x27; (ביצה ד&#x27; ע&quot;ב) דהם מוקצים [מפני שהיו מחוברים, ועוד גזירה שמא יעלה ויתלוש (מ&quot;ב ס&quot;ק ה&#x27;)] וצריך לבטלם ברוב כדי לטלטלם, וכיון שהם אסורים מדרבנן מותר לבטלם לכתחילה, ואע&quot;פ שהם דברים שיש בהם מתירים מ&quot;מ מיקלי קלי איסוריה, והרשב&quot;א פי&#x27; כפשטות הגמ&#x27; דלגבי איסור דרבנן מותר לבטלה לכתחילה אפי&#x27; כשהיא בעין [כל זמן שאינו דבר שיש לו מתירין], אבל הרא&quot;ש והטור ס&quot;ל דלמסקנא אפי&#x27; לבטל לכתחילה אינו מותר אלא אם מקלי קלי איסוריה, והמחבר (יו&quot;ד סי&#x27; צ&quot;ט סע&#x27; ה&#x27;) מקיל כהרשב&quot;א, והרמ&quot;א (שם) מחמיר כהרא&quot;ש וטור."	סימן תקז סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כשנשרו העצים לתוך התנור, מה הדין אם הם 1) בעין 2) מעורבין במעט עצים המותרים וניכרים 3) מעורבין במעט עצים המותרים ואינם ניכרים?	"1) הר&quot;ן ס&quot;ל דאסור להוסיף עוד עצים [והא דאמרינן (לעיל סי&#x27; תק&quot;א סע&#x27; ו&#x27;) דמותר להוסיף עצים כשהסיק בכלים היינו קודם שהדליק הכלי ועדיין היתר היא אבל לאחר שהדליק ונעשה מוקצה אסור להוסיף בו עצים (מג&quot;א ס&quot;ק א&#x27;, שעה&quot;צ ס&quot;ק י&quot;ח) {וצ&quot;ב דאמרינן בעלמא דאסור להוסיף אפי&#x27; על היתר אם דעתו לערבו אח&quot;כ}], אבל יש צד ברשב&quot;א (חידושים, ושו&quot;ת הרשב&quot;א סי&#x27; של&quot;ו וסי&#x27; תפ&quot;ה) דמפני שהם מקלי קלי יש להקל אפי&#x27; להוסיף עצים כשהם בעין (מ&quot;ב ס&quot;ק ז&#x27; וס&quot;ק י&quot;א, שעה&quot;צ ס&quot;ק י&quot;ז), ופשוט להערוה&quot;ש (סע&#x27; ו&#x27;) להקל דכיון דמותר להוסיף עצים כשהם ניכרים כן מותר להוסיף כשהם בעין 2) הר&quot;ן ס&quot;ל דצריך להוסיף עליהם עצים עד שיהיה רוב עצים המותרים וגם המוקצים אינם ניכרים (רמ&quot;א), והמג&quot;א (ס&quot;ק ב&#x27;) הביא היש&quot;ש דמקיל כשמוסיף עליהם עצים אפי&#x27; אם המוקצים ניכרים [והרשב&quot;א ס&quot;ל דאם הם ניכרים מתחילה הוי כאילו הם בעין ולפי המחמירים בעצים בעין ה&quot;נ כשהם מעורבים וניכרים, אבל פשוט דלפי היש&quot;ש ליכא איסור (שעה&quot;צ ס&quot;ק י&quot;ז)], והביה&quot;ל (ד&quot;ה שלא) הביא ראיה מהרא&quot;ש דמותר כשהם ניכרים, וכן משמע מגמ&#x27; כשמסיק כלים דמותר כשמוסיף עצים, וכפשוטו הכלי עדיין ניכר, וביאר הרשב&quot;א דלאו בתורת ביטול קאתי דלא שייך ביטול בשניכר אלא משום שלא יהא נראה להדיא דמטלטל מוקצה, וכן נקט הערוה&quot;ש (סע&#x27; ג&#x27;) להקל אפי&#x27; כשהם ניכרים 3) פשוט דמותר להוסיף עליהם עצים המותרים [והחמד משה ונהר שלום ומאירי סברי דכל ההיתר הוא דוקא לתנור ואין לו אחרת והוי צורך אוכל נפש אבל בלא&quot;ה אסור, אבל אינו משמע כן משאר הפוסקים דהוכיחו מכאן דמותר לבטל כל איסורי דרבנן (ביה&quot;ל ד&quot;ה שלא)]"	סימן תקז סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם איכא חילוק באיזה תשמישים הוא רוצה להשתמש בהאש?	"אם דעתו מתחילה היה לאפות בו פת או לחמם את ביתו [דההנאה בא לאחר שכלה האיסור] בודאי מותר ג&quot;כ ליהנות ממנו שאר הנאות כגון לבשל בו קדירה או לחמם את גופו או ליהנות לאורה [אע&quot;פ שהוא נהנה מגוף האיסור מ&quot;מ הוי כאילו בא הנאה ממילא], ודלא כמעדני יו&quot;ט (מ&quot;ב ס&quot;ק ח&#x27;, שעה&quot;צ ס&quot;ק כ&quot;ב - כ&quot;ג), אבל אם מתחילה דעתו היתה לבשל בו קדירה או להתחמם כנגד המדורה יש צד להחמיר דההנאה בא קודם שכלה, ויש מקילין דאפ&quot;ה נחשב שנהנה לאחר שכלה דהיינו שעת אכילת התבשיל, וגם כשמתחמם עיקר הנאה בא מן החום לאחר שכלה האיסור, אבל כתב המג&quot;א (ס&quot;ק ג&#x27;) דאסור לכוין ליהנות לאורה דבזה נהנה מגוף האיסור (מ&quot;ב ס&quot;ק ח&#x27;), והשעה&quot;צ (ס&quot;ק כ&quot;ה) אינו מבין החילוק בין חימום והנאה לאורה, ועוד מבואר מב&quot;ק (ק&quot;א ע&quot;ב) דאפי&#x27; להתחמם כנגדו הוי הנאתן וביעורן שוה ואסור אלא דמבואר בתוס&#x27; שם היינו דוקא לגבי ערלה ושביעית אבל בשאר איסורים ההנאה בא אחר ביעורן, והגר&quot;ז אוסר בשניהם, ומסיים השעה&#x27;&#x27;צ וצ&quot;ע, אכן הביה&quot;ל (ד&quot;ה מרבה) מצדד להקל אפי&#x27; לכוין ליהנות לאורה דסתם עצים להסקה עומדים וממילא העצים מותרים ויכול להדליקם אפי&#x27; ליהנות לאורה, ורצה לדייק הכי מהא דמותר לטלטלם אפי&#x27; קודם שמיקלי קלי, ומסיים וצ&quot;ע, וכן מצדד הערוה&quot;ש (סע&#x27; ד&#x27;) להקל אבל ג&quot;כ מסיים וצ&quot;ע"	סימן תקז סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	בשעה שהוא מבטל העצים האם מותר לטלטלם?	"עד שהם בטלים אינו מותר לטלטלם אלא בטלטול מן הצד (מ&quot;ב ס&quot;ק י&#x27;), אבל לאחר שהם בטלים משמע מהפוסקים דמותר לטלטלם בידים אע&quot;פ שעדיין הם בעין [וכן סתם הביה&quot;ל (ד&quot;ה מרבה) לקולה], ותמהו האחרונים למה מותר הרי מגמ&#x27; משמע דדבר שיש לו מתירין אינו בטל אלא מפני שמקלי קלי איסוריה (מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;א, שעה&quot;צ ס&quot;ק כ&quot;ז)"	סימן תקז סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בעצים שנשרו בשבת קודם יו&quot;ט?	"הטור הביא מאחיו ה&quot;ר יחיאל דהכנה דאורייתא ואסור לבטלם לכתחילה [דשבת אינו מכין ליו&quot;ט], וכן פסק המחבר, אבל אינו מוסכם לכל דהטור בתחילה סתם להקל אפי&#x27; כשנפלו בשבת, והמג&quot;א (ס&quot;ק ד&#x27;) כתב דיש סוברים דהוי רק כעין הכנה ואפ&quot;ה אסורים, והביה&quot;ל (ד&quot;ה אפילו) הביא אחרונים דמקילים בזה {ורבינו יחיאל מוזכר נמי לקמן בשעה&quot;צ (סי&#x27; תקי&quot;ג ס&quot;ק ט&quot;ז)}"	סימן תקז סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין כשנשרו ביו&quot;ט קודם שבת?	"המג&quot;א (ס&quot;ק ד&#x27;) כתב דאינו הכנה דאורייתא דמדאורייתא הם ראוים ביו&quot;ט גופה, ונפק&quot;מ לגבי אמירה לעכו&quot;ם, אבל השיגו עליו האחרונים דאין בזה נפק&quot;מ דכל עצים מוקצים בשבת ואם יש היתר ע&quot;י אמירה לעכו&quot;ם א&quot;צ לבטלם כלל (ביה&quot;ל ד&quot;ה אפילו), ותי&#x27; רב אלחנן (ביצה אות ז&#x27;) דיש להשתדל למעט האיסורים"	סימן תקז סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר ליקח עץ מבין העצים לחתות בו האש?	"איתא בגמ&#x27; דאסור, ולפי רש&quot;י אסור משום מוקצה [ולפי&quot;ז למאן דלית ליה מוקצה ביו&quot;ט מותר], והרא&quot;ש פי&#x27; משום דמיחזי כמתקן כלי לכבד את התנור [ולפי&quot;ז אסור לכו&quot;ע (מג&quot;א ס&quot;ק ה&#x27;)], והטור ושו&quot;ע כתבו דאסור משום מיתקן מנא דאע&quot;פ שאינו מתקנו כלל מ&quot;מ הוא עושהו לכלי ביו&quot;ט (מ&quot;ב ס&quot;ק ט&quot;ו) [וביאר הערוה&quot;ש (סע&#x27; ז&#x27;) כיון שבירר בדוקא עץ זו הוי כעין עשיית כלי {ואפשר דזהו הטעם דדוקא כאן הוי כעשיית כלי משא&quot;כ לקמן (סי&#x27; תק&quot;ח סע&#x27; א&#x27;) בחרס ונייר דדוקא ע&quot;י שבירה וקריעה הוי כעשיית כלי דהתם אין חילוק בין חרס לחרס או נייר לנייר משא&quot;כ בעצים, וע&quot;ע בשלחן שלמה (ס&quot;ק ז&#x27;)}]"	סימן תקז סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו האופנים שמותר ליקח עץ לחתות בו התנור?	"1) אם הוא מוכן מבעוד יום (ב&quot;ח, מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ד)&lt;br&gt;2) אם נוטל עץ יבש סתם בלי ברירה באקראי (פמ&quot;ג א&quot;א ס&quot;ק ה&#x27;, שעה&quot;צ ס&quot;ק כ&quot;ט)"	סימן תקז סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר ליטול עץ להיות בריח להדלת?	"לא דהוי כמו לקיחת עץ לחתות בו האש (ט&quot;ז ס&quot;ק ד&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק ט&quot;ו)"	סימן תקז סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בתנור שנפל לתוכו טיח הטיט 1) ואפשר לאפות בו 2) וא&quot;א לאפות בו?	"1) אסור לגורפו [לרש&quot;י משום תיקון מנא, להרא&quot;ש משום טלטול שלא לצורך], ומ&quot;מ מותר להשכיב האש והאפר כדי שלא יגע בפת [לרש&quot;י אין בזה תיקון וממילא ה&quot;ה דמותר להשכיב הטיח, אבל להרא&quot;ש דוקא האש והאפר דאינם מוקצים אבל אסור להשכיב הטיח משום מוקצה (ב&quot;י, מג&quot;א ס&quot;ק ו&#x27;), ורש&quot;י דמתיר להשכיב הטיח י&quot;ל דקאי כרבנן דלית להו מכשירי אוכל נפש אלא מיירי באוכל נפש ממש וכגון שיגע בפת וישרפנה ובכה&quot;ג אפי&#x27; להרא&quot;ש מותר לטלטל הטיח, והר&quot;ן דמתיר להשכיב הטיח אפי&#x27; לר&#x27; יהודה דמיירי במכשירי אוכל נפש י&quot;ל דלהשכיב אינו טלטול גמור א&quot;נ דהטיח חם והוי כמו אפר חם ואינו מוקצה (ביה&quot;ל ד&quot;ה מותר)] 2) מותר לגרוף דהוי לצורך אוכל נפש [והתירו תיקון מנא (לרש&quot;י) או טלטול מוקצה (להרא&quot;ש) בשביל זה (מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;א)]"	סימן תקז סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין באפר שהוסק ביו&quot;ט?	"כל זמן שהוא חם אינו מוקצה, ואם נצטנן הוי מוקצה אבל אם חזר והוחם מותר דאין מוקצה לחצי שבת, ודלא כבינה לעתים דמקיל אפי&#x27; בנצטנן דהרי בידו לחמם (מג&quot;א ס&quot;ק ו&#x27;, שעה&quot;צ ס&quot;ק ל&quot;ב)"	סימן תקז סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	לפי הרא&quot;ש, למה מותר דוקא להשכיבם ואינו מותר להוציאם?	1) באמת הסמ&quot;ג משמע דמותר אף להוציאם (מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ח)&lt;br&gt;2) יש לחוש שיכבה אותם משא&quot;כ בהשכבה לחוד אפשר ליזהר שלא תכבה (מ&quot;ב שם)&lt;br&gt;3) הרמב&quot;ם בפיה&quot;מ כתב דאסור להוציאם, וי&quot;ל דס&quot;ל דהוי תיקון מנא א&quot;נ טירחא יתירה (מ&quot;ב שם)	סימן תקז סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	באופן שאינו יכול לאפות הפת מחמת הטיח, מה הדין אם ידע מזה מבעוד יום?	"הוי כשאר מכשירי אוכל נפש דאינם מותרים אלא אם לא היה אפשר מבעוד יום [כגון שנפל היום או לא ידע מזה] אבל אם היה אפשר מבעוד יום אע&quot;פ ששכח לתקנו אסור (מג&quot;א ס&quot;ק ז&#x27;, פמ&quot;ג א&quot;א ס&quot;ק ז&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;א), והרמב&quot;ם משמע דאפי&#x27; אם ידע מאתמול עדיין מותר לגרפו, וביאר הבינה לעתים דהרמב&quot;ם למד דטעמו משום מוקצה ולהכי מותר אפי&#x27; כשהיה אפשר מאתמול [והא דאמרינן דתלוי במח&#x27; ר&#x27; יהודה ורבנן היינו לענין מכה בפטיש], אבל למעשה פסק הביה&quot;ל (ד&quot;ה כיון) דאין להקל דהרבה ראשונים ס&quot;ל דאסור משום מכה בפטיש, ומסיים דאפשר דאפי&#x27; הרמב&quot;ם מודה דיש ג&quot;כ איסור מכה בפטיש וסמך על מה שכתב במקום אחר דצריך להיות דלא היה אפשר מאתמול {ונמצאת כשאמר המ&quot;ב דמותר דוקא כשלא היה אפשר מאתמול היינו משום איסור מכה בפטיש ולא משום איסור מוקצה, ודברים סתומים הם דהמ&quot;ב לא הזכיר כלל האיסור של מכה בפטיש}"	סימן תקז סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בתנורים שלנו?	בתנורים שלנו אופים בתחתית התנור ולעולם צריך לגרוף הגחלים והוי לצורך אוכל נפש ומותר (מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ב)	סימן תקז סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם יש מקום בתנור לאפות בו פת?	"אע&quot;פ שהוא תנור שלנו אסור לגרוף הגחלים ממנו ואפי&#x27; אם נחרך קצת במקום שיגעו (מג&quot;א ס&quot;ק ח&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ג), ודלא כהט&quot;ז דמקיל לגרוף כדי ליפות את הפת [ומ&quot;מ ע&quot;י עכו&quot;ם מותר] (שעה&quot;צ ס&quot;ק ל&quot;ו - ל&quot;ז), וביאר השעה&quot;צ (ס&quot;ק ל&quot;ז) ע&quot;פ הב&quot;ח (מובא במג&quot;א ס&quot;ק ח&#x27;) דלא אמרינן מתוך שהותרה וכו&#x27; מותר שלא לצורך אך לצורך קצת אצל מלאכת כיבוי [דאינו מלאכה דתמיד הוי לאוכל נפש אלא באופנים מסוימים, וכעין זה ביאר הפנ&quot;י (ביצה כ&quot;ג)], ומהרשב&quot;א משמע דאמרינן מתוך אצל כיבוי אבל צריך להיות שוה לכל נפש ולפיכך אסור למתק חרדל דאינו אלא למפונקים, וא&quot;כ ה&quot;נ י&quot;ל דאם יתחרך קצת לא יקפידו אלא למפונקים [ומהרמב&quot;ם ליכא הוכחה דאסור דאפשר דמיירי בכיבוי דאין בו שום צורך והנאה כלל], והשעה&quot;צ מסיים וצ&quot;ע [ורע&quot;א הוכיח מגמ&#x27; ביצה (כ&quot;ב ע&quot;א) דאמרינן מתוך בכיבוי דלפי ר&#x27; יהודה מותר לכבות לצורך דבר אחר]"	סימן תקז סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	בשעת הגריפה, האם צריך לצמצם שלא לגרוף יותר מצורכו?	"כתב הערוה&quot;ש (סע&#x27; ח&#x27;) דיכול לגרוף בפעם אחת כדרך הגריפה וא&quot;צ לצמצם, ורק לאחר שגרף מקצת ודי לו במקום זה לאפות בו פת אסור לגרוף יותר"	סימן תקז סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מדוע מותר להניח בשר ע&quot;ג הגחלים?	"הר&quot;ן ביאר דאינו כיבוי גמור שסופו להבעיר, אבל רש&quot;י פי&#x27; דהוי כיבוי גמור ואפ&quot;ה מותר מפני שהוא רוצה לאוכלו באופן זה ולא ע&quot;י צלי או בישול, והמחבר הביא הרשב&quot;א דהוכיח מכאן דמותר לגרוף הגחלים כדי שלא יחרוך הפת, וביאר המג&quot;א (ס&quot;ק ט&#x27;) דס&quot;ל כרש&quot;י דהוי כיבוי גמור ולפיכך איכא ראיה מהניח בשר ע&quot;ג גחלים, ובאמת כתב הביה&quot;ל (ד&quot;ה כך) דיש ב&#x27; גרסאות בגמ&#x27; והמחבר קאי בגרסת רש&quot;י אבל לפי גרסת הרי&quot;ף והר&quot;ן אסור לעשות שום כיבוי לצורך יו&quot;ט והתם מותר מפני שאינו כיבוי גמור, וע&quot;ע בערוה&quot;ש (סע&#x27; ט&#x27;) דכתב דאפי&#x27; להרי&quot;ף והר&quot;ן כיבוי גמור מותר לצורך אוכל נפש"	סימן תקז סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מאי שנא ממיתוק חרדל דאמרינן (לקמן סי&#x27; תק&quot;י סע&#x27; ג&#x27;) דאסור?"	"1) התם רק מפוקנים צריכין לכבות הגחלת (רשב&quot;א בעבודת הקודש, מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ה)&lt;br&gt;2) התם אפשר ע&quot;י כיבוי גחלת של מתכת (שם)&lt;br&gt;3) היה אפשר מאתמול (רש&quot;י, מ&quot;ב לקמן סי&#x27; תק&quot;י ס&quot;ק י&quot;ד)&lt;br&gt;4) דרך לעשותו לימים רבים (שעה&quot;צ סי&#x27; תק&quot;י ס&quot;ק י&quot;ב)&lt;br&gt;5) מיתוק חרדל אינו אוכל נפש ממש (שעה&quot;צ שם)"	סימן תקז סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מדוע אסור לסוך תנור חדש בשמן?	"פי&#x27; רש&quot;י (ביצה ל&quot;ד ע&quot;א) דאסור להחליקן ולצחצחן משום תיקון מנא (מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ו) [ומעורר ר&quot;י באק מגמ&#x27; שבת (נ&#x27; ע&quot;א) דאין חפין כלים לצחצחן, ופי&#x27; רש&quot;י משום ממחק אבל אינו תיקון מנא, וצ&quot;ל דהתם לאו דרכן לצחצחן]"	סימן תקז סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר להסיק תנור חדש היסק ראשון ביו&quot;ט?	"כן, ואינו דומה למלבן רעפים דהם מתחסמת בליבון משא&quot;כ תנור שמסיקין בו בפנים אינם מתחסמת עד שיפיגם במים (מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ז) [ולגבי תנורים שלנו, המג&quot;א (ריש סימן) מחמיר דהם מתחסמת בהיסק ראשון, אבל המ&quot;ב (ס&quot;ק ד&#x27;) הביא מקילין בדבר]"	סימן תקז סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מתי מותר אפי&#x27; להפיג התנור בצונן?"	אם הוסקו יותר מדאי וחיישינן שלא ישרוף הפת	סימן תקז סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מאי שנא מליבון רעפים דאמרינן דאסור אפי&#x27; אם כוונתו לצלות עליו לאוכל נפש?"	"1) התם תיקונו של הכלי הוא קודם לתשמישו משא&quot;כ בתנור הוא מתקנו בשעת תשמישו (ר&quot;ן, מג&quot;א ס&quot;ק י&quot;א, מ&quot;ב ס&quot;ק ל&#x27;) [ולפי&quot;ז י&quot;ל דקדירות חדשות מותרות ג&quot;כ (מחה&quot;ש)], וש&quot;מ דכיבוי לצורך אוכל נפש מותר דוקא בשעה שהוא מתקן האוכל ולא קודם לכן וכמ&quot;ש המג&quot;א (ס&quot;ק ח&#x27;) (שעה&quot;צ ס&quot;ק מ&#x27;) [ועי&#x27; בערוה&quot;ש (סע&#x27; י&#x27;) דתמה על הראיה של המג&quot;א מסי&#x27; תק&quot;ב דהתם אסור לכבות האש דאינו לצורך אוכל נפש]&lt;br&gt;2) הפגת צונן הוי חיסום כל דהו (רשב&quot;א בשם תוס&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק ל&#x27;) [אבל קדירות אסורות שמתחסמין ליבון גמור (שעה&quot;צ ס&quot;ק מ&quot;א)]&lt;br&gt;3) הפגת צונן אינו ודאי חיסום (תוס&#x27;, מג&quot;א ס&quot;ק י&quot;א, שעה&quot;צ ס&quot;ק מ&quot;א) [אבל קדירות אסורות דהוי ודאי (מג&quot;א שם, שעה&quot;צ שם)]&lt;br&gt;4) הפגת צונן הוי מכשירין דא&quot;א מבעוד יום דלא ידע שיוסק כ&quot;כ הרבה משא&quot;כ רעפים (מג&quot;א ס&quot;ק י&quot;א) [וה&quot;ה קדירות אסורות דהיה אפשר מבעוד יום]&lt;br&gt;5) ברעפים אסור דהוא מתקנו ונעשה כלי למלאכה אחרת משא&quot;כ תנור לא מתכשר למלאכה אחרת [ולפי&quot;ז ה&quot;ה קדירות יהא מותר] (רא&quot;ה, שעה&quot;צ ס&quot;ק מ&#x27;)&lt;br&gt;6) הפגת צונן מיירי דוקא בתנור ישן אבל אה&quot;נ אסור להפיג בתנור חדש (רשב&quot;א, שעה&quot;צ ס&quot;ק מ&quot;א) [ולא קיי&quot;ל כוותיה]"	סימן תקז סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לשרות המכבדת במים 1) קודם שכיבד התנור 2) לאחר שכיבד בתנור?	"1) מותר באופן שמותר לכבות הגחלים כדי שלא יתקלקלו הפת [ולא כשיחרוך הפת מעט] (מ&quot;ב ס&quot;ק ל&quot;א), ומ&quot;מ כתב הערוה&quot;ש (סע&#x27; ח&#x27;) דלא ישתמש בהרבה מים דיעשה כיבוי יותר מדאי {וצ&quot;ל דלא שייך כאן שרייתו זהו כיבוסו} 2) כתב האגודה שאסור (מג&quot;א ס&quot;ק י&quot;ב), וביאר המ&quot;ב (ס&quot;ק ל&quot;א) דהוי כיבוי שלא לצורך אוכל נפש, ואם תשרף לגמרי והוא צריך המכבדת לאפיה אחרת ביום זה הגר&quot;ז מקיל אם אינו יכול לשאול מכבדת אחרת אבל מפמ&quot;ג משמע דאסור אפי&#x27; בכה&quot;ג, ועוד זה חמיר טפי שהוא מכוין להדיא לכיבוי ומשמע מגמ&#x27; (ביצה כ&quot;ב) דאסור דאמרינן אין מכבין הבקעת כדי לחוס עליה אפי&#x27; כשהוא צריך הבקעת לאותו היום, ואפי&#x27; ע&quot;י עכו&quot;ם הפמ&quot;ג מסתפק בדבר, אבל בזה הכריע השעה&quot;צ (ס&quot;ק מ&quot;ד) להקל ע&quot;י עכו&quot;ם אם קשה לו לשאול אחרת"	סימן תקז סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו ההיתר למלא תנור בפת?	"קיי&quot;ל כר&quot;ש בן אלעזר דמותר מפני שהפת נאפה יפה בזמן שהתנור מלא, ופי&#x27; רש&quot;י מפני שהתנורים קטנים והיו מדבקין הפת בדפנותיהן ואין מקום לחמימותו להתפשט והפת נאפה יפה"	סימן תקז סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בתנורים שלנו?	"המרדכי משמע דשייך אפי&#x27; בתנורים שלנו, אבל הטור כתב דאין שייך היתר זה בתנורים שלנו כיון שאין מדביקין הפת בזה&quot;ז, וכן פסק המחבר דבזה&quot;ז אינו יכול לאפות יותר מן הצורך [דהרי הוא טורח בכל פת ופת בפנ&quot;ע (מ&quot;ב ס&quot;ק ל&quot;ד)], והוסיף המאמר מרדכי דאסור אפי&#x27; ע&quot;י עכו&quot;ם (מ&quot;ב ס&quot;ק ל&quot;ד), אכן המג&quot;א (ס&quot;ק י&quot;ד) הביא מיש&quot;ש דמסתימת הרי&quot;ף והרמב&quot;ם משמע דשייך אפי&#x27; בזה&quot;ז [וכדעת המרדכי], וביאר השעה&quot;צ (ס&quot;ק מ&quot;ט) דבתנורים שלנו אם אינם ממולאים ההבל מתאחזת בפת שבו ובא לידי חרוך {ואין זה דומה לטעם ההיתר שבזמן חז&quot;ל דהפת נאפה יפה}, וממילא כתב המג&quot;א דהיתר זה שייך רק אם באמת הוא רוצה לאכול פת אחד אבל אינו מותר לאכול מעט מכל פת ופת, והכריע המ&quot;ב (ס&quot;ק ל&quot;ה, שעה&quot;צ ס&quot;ק נ&#x27;) לסמוך על היתר זה בשעת הדחק [כגון שלא הניח עירוב תבשילין וצריך לו פת לשבת] ודוקא כשהוא צריך פת אחד כגון קודם אכילתו ולא כמו שעושים איזה נחתומים דאופים ביו&quot;ט ע&quot;י גוים כדי שיהיו מוכנים במוצאי יו&quot;ט ע&quot;י הערמה לאכול פת אחד בו ביום (מ&quot;ב ס&quot;ק ל&quot;ה) {וצ&quot;ב, דאמרינן דמותר להערים אם אוכל פת אחד בו ביום, וי&quot;ל דהיתר זו לא נאמרה אלא בשעת הדחק ולנחתומים אלו ליכא שעת הדחק}, והערוה&quot;ש (סע&#x27; ט&quot;ז) מחמיר לגמרי בתנורים שלנו אלא דא&quot;צ לצמצם בזה, וכתב הבאר משה (ח&quot;ח סי&#x27; קל&quot;ז) דבזה&quot;ז לא שייך הטעם של השעה&quot;צ מפני שמפזרים החום בשוה ואפי&#x27; בשעת הדחק אסור לאפות יותר ממה שצריך היום"	סימן תקז סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	בתנורות שלהם, האם צריך לכוין להשביח הפת?	"הרא&quot;ה ס&quot;ל דצריך לכוין לזה, אבל כתב הב&quot;י דאינו משמע כן משאר הפוסקים, אכן המג&quot;א (ס&quot;ק י&quot;ג) מחמיר כהרא&quot;ה כיון שהוא מטריח בכל פת ופת [ואינו דומה לקדירה דמותר להוסיף אפי&#x27; כשאינו מכוין להשביח התבשיל דחד טירחא הוא], וכן פסק המ&quot;ב (ס&quot;ק ל&quot;ב) לחומרא"	סימן תקז סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לסתום פי התנור בטיט?	אסור לגבל הטיט במים אבל טיט שעל שפת הנהר שהוא מרוכך כבר מותר לסתום בו פי התנור, ואע&quot;פ שצריך למרוח מ&quot;מ הוי מלאכה שא&quot;א לעשות מאתמול (מ&quot;ב ס&quot;ק ל&quot;ז)	סימן תקז סעיף ז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם צריך לעשות בו סימן?	"איתא בגמ&#x27; דצייריה מאתמול, ומבואר מרש&quot;י דעשו סימן משום הכנה (מ&quot;ב ס&quot;ק ל&quot;ט) [והקשה הביה&quot;ל (ד&quot;ה והוא) דהמחבר כתב דסגי להיות מרוכך מאתמול או לעשות בו סימן, ובאמת מרוכך מאתמול הוי שיטת הרמב&quot;ם לתקנו מאיסור מוקצה ועשיית סימן הוי אליבא דרש&quot;י וצ&quot;ע למה כתב המחבר זה או זה, והביה&quot;ל מצדד להגיה המחבר וצ&quot;ל דצריך שניהם דחושש לשיטת הרמב&quot;ם וגם לשיטת רש&quot;י {ונראה לר&quot;י באק דמצי למימר דהמחבר ס&quot;ל מסברא דסגי באחד מהם לצאת מאיסור מוקצה}], וחידש המג&quot;א (ס&quot;ק ט&quot;ו) דטיט שאינו מחובר לקרקע הוי מוכן וא&quot;צ סימן, אבל הלבוש ס&quot;ל דאין חילוק (מ&quot;ב ס&quot;ק מ&#x27;), והסוגיא משמע כהלבוש דאפי&#x27; למ&quot;ד מחשבה סגי להוציא מידי מוקצה מ&quot;מ בעפר וטיט שע&quot;ג קרקע צריך לייחד מקום אפי&#x27; אם אינו מחובר לקרקע (ביה&quot;ל ד&quot;ה ונתקו)"	סימן תקז סעיף ז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם צריך לנתקו לצד אחר?	"כתב רש&quot;י דנתקו לצד אחר, וביאר הב&quot;ח כדי שלא יעשה גומא בשעת נטילתו (מ&quot;ב ס&quot;ק מ&#x27;), וה&quot;נ שייך המח&#x27; בין המג&quot;א ולבוש הנ&quot;ל אם הוא תלוש מן הקרקע"	סימן תקז סעיף ז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מדוע אסור לגבל טיט לסתום פי התנור?	"1) הרשב&quot;א פי&#x27; דהוי מכשירי אוכל נפש דהיה אפשר מבעוד יום דהיה אפשר לגבלו מבעוד יום&lt;br&gt;2) הרא&quot;ה והר&quot;ן פי&#x27; דהוי אוכל נפש ממש ואפ&quot;ה אסרוהו מפני שיאמרו שהוא מגבל לצורך בנין [וזהו הטעם לאסור אפי&#x27; להמקילין באוכל נפש שאפשר מבעוד יום (שעה&quot;צ ס&quot;ק נ&quot;ט)] (מ&quot;ב ס&quot;ק מ&quot;א)"	סימן תקז סעיף ז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה דין אם גיבלו הטיט מבעוד יום ואח&quot;כ נתייבש ביו&quot;ט?	"תלוי בב&#x27; מהלכים הנ&quot;ל, דלפי הרשב&quot;א יהא מותר אבל לפי הרא&quot;ה והר&quot;ן אסור (שעה&quot;צ ס&quot;ק נ&quot;ז), ומ&quot;מ יש להקל ע&quot;י עכו&quot;ם דהוי שבות דשבות לצורך יו&quot;ט (שעה&quot;צ ס&quot;ק ס&#x27;) "	סימן תקז סעיף ז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר רק ליתן מים על הטיט?	לפי רבי זהו גיבולו ואסור, ואפ&quot;י לריב&quot;י אסור מדרבנן (שעה&quot;צ ס&quot;ק ס&quot;א), ואם נתן המים עליו קודם יו&quot;ט אסור לגבלו ביו&quot;ט בין לרבי בין לריב&quot;י (ביה&quot;ל ד&quot;ה אבל)	סימן תקז סעיף ז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לגבל אפר ביו&quot;ט לסתום פי התנור?	"רש&quot;י ס&quot;ל דמותר [באפר שאינו מוקצה וכגון שהסיקו מערב יו&quot;ט (מ&quot;ב ס&quot;ק מ&quot;ג)] ואפי&#x27; למ&quot;ד דלאו בר גיבול יש בו איסור גיבול הכא לא שייך הטעמים דלעיל דטיט דהכא א&quot;א מאתמול דהיה מתייבש וגם לא מיחזי כמגבל לבנין (ב&quot;י, מ&quot;ב ס&quot;ק מ&quot;ג), אכן תוס&#x27; מחמירים, לפי הר&quot;י מותר אם גיבל האפר מבעוד יום ולפי ר&quot;ת אינו מותר אלא לסתום באפר לחוד בלא מים [כן מבואר מערוה&quot;ש (סע&#x27; י&quot;ז) דר&quot;י חולק על ר&quot;ת] [והרא&quot;ש מקיל לגבל לפי רבי אם נתן המים לתוכו מבעוד יום (ביה&quot;ל ד&quot;ה ומותר)]. להלכה, המחבר מקיל כרש&quot;י, והמג&quot;א (ס&quot;ק ט&quot;ז) הביא היש&quot;ש דמחמיר כתוס&#x27;, והכריע המ&quot;ב (ס&quot;ק מ&quot;ג) המחמיר תבא עליו ברכה"	סימן תקז סעיף ז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	לפי רש&quot;י, מה הדין אם יש לו טיט מגובל מבעוד יום?	"אסור לגבל האפר כי היכי דאסור לגבל אם היה אפשר מבעוד יום ה&quot;ה דאסור אם אפשר בענין אחר (מ&quot;ב ס&quot;ק מ&quot;ג), והוסיף השעה&quot;צ (ס&quot;ק ס&quot;ג) דאפי&#x27; להרא&quot;ה אסור דאין זה נחשב כצורך אוכל נפש דהרי אפשר בלא מלאכה זו {וכן ראינו לעיל (סי&#x27; תק&quot;ו סע&#x27; ז&#x27;) דאם יש לו פת נקיה אסור לאפות פת הדראה, ונפק&quot;מ למשל אם הולך ללמוד בביהמ&quot;ד ושם יש הרבה גמרות חדשות אסור לו להביא גמרא ישנה מביתו אלא אם יש לו מעלה מיוחד בגמרא שלו כגון שכתוב בו הערות וכדומה}"	סימן תקז סעיף ז		
