#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כב. מה דין העדים הראשונים ומדוע, אם באו שנים ביום שלישי ואמרו באחד בשבת הרג פלוני את הנפש, ובאו שנים ואמרו עמנו הייתם באחד בשבת 1) אבל כבר בערב שבת הרג פלוני את הנפש 2) בשני בשבת נגמר דינו של פלוני 3) כשהעידו שביום ראשון גנב ובאו שנים ואמרו שבערב שבת גנב וביום ראשון עמנו הייתם? 	"1) העדים הראשונים נהרגים, כיון שבזמן שהעידו עליו עדיין לא היה בר קטלא. רש""י פירש שאילולי עדותם יתכן שהיה בא לב""ד ומודה שהרג ונפטר , והתוס' (ד""ה דבעינא) חלקו על דבריו ופירשו שקודם שנגמר דינו ספק הוא דשמא לא יבואו עדים, ואם יבואו עדים שמא לא יתקבלו, ועוד שאסור להורגו עד שיגמר דינו.<br>2) אין העדים נהרגים, מפני שכשהעידו ביום שלישי כבר נגמר דינו ליהרג, ונמצא שהעידו על גברא בר קטלא.<br>3) פטורים , לרש""י (ד""ה הכי גרסינך) משום שלא היו מפסידים אותו<br>כלום אחר שהוא מחוייב ועומד. ולתוס' (ד""ה וכן) משום שקרוב לודאי שיגיעו עדים ויעידו."	מכות ה. ותוס' 		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כג. אם מתקיימת העדות בשנים למה פרט הכתוב בשלשה? 	"לת""ק להקיש שנים לשלשה, מה שלשה מזימים את השנים אף שנים יזומו את הגי. לר""ש מה שנים אינם נהרגים עד שיהיו שניהם זוממים אף שלשה אינם נהרגים עד שיהיו שלשתם זוממים. לר""ע לומר שגם השלישי מקבל דין הזמהיח, ומה שנים נמצא אחד מהם קרוב או פסול עדותם בטלה אף שלשה נמצא אחד מהם קרוב או פסול עדותם בטלה."	מכות ה:		
