#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	קצא. 1) מדוע למשנה אחרונה אין בוצרין עם ישראל שעושה פירותיו בטומאה 2) ומאי שנא מנולד לה ספק טומאה עד שלא גלגלה תעשה בטומאה? 	"1) רש""י כתב שפירות ישראל טבולים הם לתרומה ואסור לגרום טומאה לתרומה והתוס' (ד""ה שמותר) כתבו בשם פי' רש""י בכת""י שישראל רשע עובר עבירה הוא שסופו לשתותו טמא ודריכתו לכך עומדת ולכן<br>אסור לסייעו.<br>2) כתבו התוס' שיש שתירצו דשאני התם דכל זמן שהוא קמח אין כאן חיוב חלה כלל אבל תרומה ראויה משעה שהיא בענבים. והקשו התוס' על דבריהם שדבר תימה הוא להחשיבה טבול לתרומה קודם מירוח. והתוס' תירצו דשאני התם שכבר נולד לה ספק טומאה וא""א עוד להיות טהור לגמרי אבל כאן יש לו ליזהר שלא לטמאותה לכתחילה."	עבודה זרה תוס' נו.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	קצב. ממתי אסורה שתית עראי ביין 1) ארבע שיטות לרבא 2) שתי שיטות לחולקים? 	"1) למשנה אחרונה משהתחיל להמשך, למשנה ראשונה משירד לבור, לחכמים משירד לבור ויקפה, לר""ע משישלה בחביות.2) לחכמים משירד לבור ויקפה, לר""ע משישלה בחביות."	עבודה זרה נו. - נו: ותוס'		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	קצג. מדוע לרב הונא החזיר גרגותני לגת אסור הרי יש בענבי הגת יותר מששים מטיפת יין הגרגותני? 	"תירצו התוס' (ד""ה אבל) דס""ל כאביי דאמר חמרא חדתא בעינבי במשהו או <sup>צ</sup> דלית לרב הונא סלק את מינו כמי שאינו ושאינו מינו דהיינו הענבים שבגת רבה עליו ומבטלו ועוד תירצו דמיירי הכא כגון שיש הרבה יין ביחד בגת והוה ליה מין במינו במשהו אפי' אי ס""ל כרבא. וגם לר""ת הסובר שסתם יינם בששים כשאר איסורים שבתורה י""ל דרב הונא סבר כרב רביה שפסק כרבי יהודה שמין במינו במשהו בכל איסורים שבתורה.<span style=""font-size: 12pt !important; color: #504f4b;"">
<br>צ.  על פי המהרש""א שכתב שהוא תירוץ אחר.</span>"	עבודה זרה תוס' נו:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"קצד. עובד כוכבים ששפך יין מן הקנקן לכוס ואח""כ משך ישראל יין מן החבית לקנקן. מה דין היין ומדוע 1) בכוס 2) בקנקן 3) בחבית?<br>"	"כתבו התוס' (ד""ה גרגותני):<br>1) אסור משום שרבנן אסרו את היין שיוצא מכח עובד כוכבים.<br>2) לרש""י ולרשב""ם אסור משום שהוא ניצוק ליין שיצא מכח עובד כוכבים. לר""ת (בתוד""ה שמע מינה) מותר דס""ל דניצוק אינו חיבור.<br>3) לרש""י מותר משום שהוא ניצוק בר ניצוק, ומכך שבסוגייתנו לא אסרו את היין שבגת למד רש""י שניצוק בר ניצוק מותר, ולריב""ם אסור דס""ל דניצוק בר ניצוק חיבור, והא דלא אסרינן הכא את היין שבגת הוא משום שמה שבגת אינו נקרא עדיין יין ואינו נחשב אלא למים."	עבודה זרה תוס' נו:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	קצה. מה הדין מדדו עובד כוכבים ליין של ישראל 1) ביד 2) ברגל 3) בקנה? 	"1) לת""ק אסור בשתיה ומותר בהנאה לר' נתן אסור אף בהנאה.<br>2) לרבנן ולרב נתן אסור בשתיה ומותר בהנאה, לר""ש מותר בשתיה <sup>צא</sup>.<br>3) לת""ק אסור בשתיה ומותר בהנאה לר""ש מותר בשתיה כן הביאו התוס' (ד""ה אי) מהמשנה לקמן ס,ב.<span style=""font-size: 12pt !important; color: #504f4b;"">
<br>צא.  כתב הר""ן לקמן נח, א שלדעת הרי""ף עיקר כתנא דאגרדמי ם ולמד שלתנא זה כל נגיעת גופו שהיא בכוונת מגע אע""פ שאינה בכוונת ניסוך אוסרת בהנאה.</span>"	עבודה זרה נו: - נז. ותוס'		
