#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ט. 1 מנין שניתן להשלים את החגיגה ביו&quot;ט אחרון של חג (2)?	"ר' יוחנן בשם ר' ישמעאל יליף עצרת של סוכות מעצרת של פסח, ומופנה שהרי כבר כתיב לא תעשה מלאכה.<p dir=""rtl"">תנא מייתי ליה מדכתיב וְחַגֹּתֶם אֹתוֹ דוקא יום ראשון חַג לַיקֹוָק שִׁבְעַת יָמִים בַּשָּׁנָה שיש לו תשלומים כל שבעה חֻקַּת עוֹלָם לְדֹרֹתֵיכֶם בַּחֹדֶשׁ הַשְּׁבִיעִי שאר החודש לרבות יום שמיני תָּחֹגּוּ אֹתוֹ שאין אתה חוגג חוצה לו. </p>"	חגיגה ט.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"ט. 2 האם ז' ימי תשלומים הם תשלומים לראשון או תשלומים זה לזה, ומאי ביניהו?<p dir=""rtl"">(ומה הדין טמא ביום ראשון?)</p>"	"ר' יוחנן אמר תשלומים לראשון ור' אושיעא אמר תשלומים זה לזה. איכא ביניהו חיגר ביום ראשון ונתפשט ביום שני.<p dir=""rtl"">(כמו כן איכא ביניהו טמא ביום ראשון. אם טמא רק בלילה, נחלקו בזה חזקיה אמר לילה מחוסר זמן ואינו מביא, ור' יוחנן אמר לילה אינו מחוסר זמן ומביא, למ&quot;ד בפסח שני תשלומים לראשון איכא למימר שסובר ר&quot;י לילה מחוסר זמן ואפ' הכי מביא&nbsp;&nbsp;וטומאה שאני שיש לה תשלומים בפסח הבא בטומאה ולכן אף כל שבעה יש לה תשלומים אף שלא היה ראוי ביום ראשון. &lt;ע&quot;פ הרמב&quot;ם, ורש&quot;י פ' דקאי לענין נזיר שנטמא ביום שמיני לטהרתו מכל מקום לדינא לענין חגיגה יתכן שיסכים להנ&quot;ל&gt;)</p>"	חגיגה ט.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ט: 1 מי הוא &quot;מעות לא יוכל לתקון וחסרון לא יוכל להמנות&quot; (3)?	"ת&quot;ק במשנה מפרש זה שעבר הרגל ולא חג. א&quot;ל&nbsp;&nbsp;בר הי הי להלל א&quot;כ היה לו לכתוב 'להמלאות' אלא זה שנמנו חביריו לדבר מצוה ולא נמנה עמהם, &quot;מעות לא יכול לתקון&quot; איתא בבריתא זה שביטל ק&quot;ש או תפילה של שחרית או של ערבית.<p dir=""rtl"">ר&quot;ש בן מנסיא: אומר זה הבא על הערוה באשת איש ואסרה על בעלה, ובמקום שלא אסרה על בעלה והוליד ממנה ממזר (ע' יבמות כב: שאף תשובה אינו יכול לעשות), אבל הגונב וכד' יכול להחזיר ולתקן.</p><p dir=""rtl"">רשב&quot;י אומר: אין קוראים מעות אלא למי שהיה מתוקן והתעוות, וכן אין אומרים בקרו גמל וכד' אלא בקרו טלה, וזה ת&quot;ח הפורש מן התורה.</p>"	חגיגה ט:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ט: 2 אלו ג' דברים למדו בסוגייתנו מדברי בר הי הי (מעוות, ושבתם וראיתם, עוני)?	"בר הי הי אמר להלל שאין לפרש מעוות לא יכול לתקון על מי של חג ברגל דאם כן היה לו למור 'להמלאות', לכן פ' זה שנמנו חבריו לדבר מצוה ולא נמנה עמהם.<p dir=""rtl"">עוד שאל את הלל מאי &quot;ושבתם וראיתם בין צדיק לרשע בין עבד אלהים לאשר לא עבדו&quot; הרי הינו הך, ותירץ לו שעובד אלוקים ולא עבדו שניהם צדיקים אלא זה שונה פרקו מאה פעמים וזה מאה ואחד וצא ולמד משוק של חמרים עשרה פרסי בזוזא ואחד עשר פרסי בתרי.</p><p dir=""rtl"">א&quot;ל אליהו לבר הי הי וא&quot;ל לרבי אלעזר &quot;הנה צרפתיך ולא בכסף בחרתיך בכור עני&quot; לא מצא הקב&quot;ה מידה טובה לישראל יותר מהעניות.</p>"	חגיגה ט:		
