#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם נעילה פוטרת חיובו מלהתפלל מעריב?	"אע&quot;פ דקיי&quot;ל כרב דתפילת נעילה הוי צלותא יתירא לא קיי&quot;ל בהא דקאמר רב דתפילת נעילה פוטרת של ערבית (ט&quot;ז ס&quot;ק א&#x27;)"	סימן תרכד סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה מוסיפין במעריב?	הבדלה בחונן הדעת	סימן תרכד סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כמה זמן צריכים להמתין בסוף יוה&quot;כ להוסיף מחול על הקודש?	"לא נתברר שיעורו אבל צריך להיות אחר בין השמשות וכמ&quot;ש בסי&#x27; תר&quot;ח (ב&quot;י), ולכן כתב המחבר דצריך להמתין מעט אחר צאה&quot;כ"	סימן תרכד סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם אסור בכל העינויים עד הבדלה?	"רק אכילה ושתיה אסורים עד שיבדיל על הכוס {ולכאורה מים מותרים כמו קודם הבדלה במוצש&quot;ק} אבל שאר העינוים מותרים קודם הבדלה על הכוס (מג&quot;א ריש סימן, מ&quot;ב ס&quot;ק ג&#x27;) {ומשמע דשאר עינויים עדיין צריכים הבדלה בתפילה או לכל הפחות לומר ברוך המבדיל בין קודש לחול}"	סימן תרכד סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מבדילין על הכוס בבית הכנסת?	"כן, וכל מי שמכוין לצאת יכול לשתות ממנו (מג&quot;א ריש סימן, מ&quot;ב ס&quot;ק ד&#x27;, שעה&quot;צ ס&quot;ק ד&#x27;)"	סימן תרכד סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מברכים על בשמים 1) בחול 2) במוצאי שבת?	"1) המרדכי (סי&#x27; תשכ&quot;ז) ס&quot;ל כן, אבל שאר ראשונים חולקים עליו (ב&quot;י) 2) הכל בו כתב דליכא נשמה יתירה מחמת התענית ואינו מברך על בשמים, אבל לפי הטעם דנשמות חוזרין לגיהנם יש לברך אפי&#x27; במוצאי יוה&quot;כ, וכן נקט תשובת המהרי&quot;ל והאבודרהם שיש לברך במוצאי שבת. להלכה, המחבר פסק שלא לברך, אבל המג&quot;א (ס&quot;ק א&#x27;) הביא השיטות דס&quot;ל לברך, ומסיים דלא שייך ברכה לבטלה כיון שנהנה, והט&quot;ז (ס&quot;ק ב&#x27;) כתב דאע&quot;פ דהוי הפסק באמצע הבדלה אם א&quot;צ לברכו מ&quot;מ עדיף טפי לצאת כל הדיעות מלחוש להפסק, והכריע הא&quot;ר דיכול לברך בביתו אבל אין למחות ביד הציבור הנוהג כהמחבר שלא לברך (פמ&quot;ג מש&quot;ז ס&quot;ק ב&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק ה&#x27;), וליקוטי חבר בן חיים מייעץ לברך על הבשמים תחילה כדי שלא יהיה חשש הפסק [אבל לא יריח עוד הפעם באמצע הבדלה דלהריח הבשמים נחשב כהפסק (קובץ תשובות ח&quot;א סי&#x27; ל&quot;ג)], והכה&quot;ח (ס&quot;ק ט&#x27;) כתב לברך ברכת הבשמים אחר כך"	סימן תרכד סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם אומרים 1) ויהי נועם ואתה קדוש 2) ויתן לך 3) הפיוט המבדיל בין קודש לחול חטאותינו הוא ימחול?	"1) לא, מפני שחל סוכות באמצע השבוע (דרכ&quot;מ ס&quot;ק ג&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק ה&#x27;) 2) כן (מ&quot;ב שם) 3) כן (ב&quot;י בשם מרדכי)"	סימן תרכד סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו החילוק בין הבדלה במוצש&quot;ק להבדלה במוצאי יוה&quot;כ?	"במוצש&quot;ק הוא זכר שנברא אור במוצש&quot;ק שאדם הראשון הקיש האבנים וממילא יכול לברך על אש שיצא מעצים מחדש אבל במוצאי יוה&quot;כ מברכין על האש להורות שיום זה היה קדוש ונאסר להבעיר בו אש ועתה הותר וממילא צריך נר ששבת (כל בו, ב&quot;י, מ&quot;ב ס&quot;ק ז&#x27;), ומש&quot;ה המחבר לעיל (סי&#x27; רח&quot;צ סעי&#x27; א&#x27;) הביא שיטת הראב&quot;ד דס&quot;ל דצריך לחזור אחר נר הבדלה במוצאי יוה&quot;כ, וביאר השעה&quot;צ (שם ס&quot;ק ב&#x27;) דבמוצאי יוה&quot;כ הנר הוא ענין של הבדלה"	סימן תרכד סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בנר שהודלק מנר שיצא ע&quot;י עצים מחדש?	"המחבר (בסעי&#x27; ד&#x27;) הביא שיטה דס&quot;ל דיכול לברך עליו דהתוספת מקרי אור ששבת (מ&quot;ב ס&quot;ק ט&#x27;), אבל הרבה ראשונים חולקים על שיטה זו, וכן סתם המחבר (בסעי&#x27; ה&#x27;) לחומרא (מג&quot;א ס&quot;ק ד&#x27;, גר&quot;א ס&quot;ק ה&#x27;), ואע&quot;פ שיש אחרונים שמקילין בשעת הדחק על דעה זו מ&quot;מ הכריע הביה&quot;ל (ד&quot;ה וי&quot;א שמברכין) דהוא דעת יחידאה ואין לסמוך עליו אפי&#x27; בשעת הדחק, אבל הערוה&quot;ש (סעי&#x27; ו&#x27;) סומך בשעת הדחק על שיטה זו [ואפי&#x27; להביה&quot;ל יכול לצרף שיטה זו עם עוד צירוף וכמ&quot;ש בסמוך, אבל האג&quot;מ (או&quot;ח ח&quot;ד סי&#x27; קכ&quot;ב) ס&quot;ל דאינו יכול לצרף שיטה זו כלל]"	סימן תרכד סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין במוצאי יוה&quot;כ שחל בשבת?	"המג&quot;א (ס&quot;ק ז&#x27;) ס&quot;ל דאפ&quot;ה צריך לברך בדוקא על נר ששבת להורות שיום זה מקודש ששבת מן האור, אכן הדרכ&quot;מ (ס&quot;ק ב&#x27;) ס&quot;ל דיכול לברך על נר שיצא ע&quot;י עצים, וכן מבואר מתשובת רמ&quot;ע מפאנו וחידושי רא&quot;ה [והריטב&quot;א ג&quot;כ מודה מדינא אלא דמסיים דנהגו להחמיר] (שעה&quot;צ ס&quot;ק ט&#x27;), והכריע המ&quot;ב (ס&quot;ק ז&#x27;) אע&quot;פ שהעולם נוהגין להחמיר כהמג&quot;א שלא להדליק על האור שיצא מן העצים ממש מ&quot;מ בודאי יש להקל לברך על הנר שהודלק ממנו [דיש לצרף השיטה דס&quot;ל דיכול לברך אפי&#x27; על נר שהודלק מנר שלא שבת (שעה&quot;צ ס&quot;ק י&quot;א)] {אבל לכאורה עדיף טפי לברך על שניהם ביחד וכמ&quot;ש הרמ&quot;א בסמוך}"	סימן תרכד סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בנר שהודלק ביוה&quot;כ 1) ע&quot;י עכו&quot;ם 2) בעבור חולה שיש בו סכנה 3) נר שהודלק ע&quot;י שעון חשמל?	"1) אינו נר ששבת 2) הוי נר ששבת, וביאר הערוה&quot;ש (סעי&#x27; ד&#x27;) דהכא היה מחויב להדליק הנר משום פיקוח נפש משא&quot;כ בנר של עכו&quot;ם אינו מחויב להדליקה 3) עי&#x27; מש&quot;כ לעיל (סי&#x27; רח&quot;צ סעי&#x27; ה&#x27;) בשם רשז&quot;א דיכול לברך עליו ולא דמי לנר שהודלק ע&quot;י עכו&quot;ם דהתם נעשית ע&quot;י מעשה אדם"	סימן תרכד סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם הדליק מגחלים ששבתו?	"המג&quot;א (ס&quot;ק ד&#x27;) הביא מתלמידי רבינו יונה דהביאו יש אומרים דאינו נר ששבת אבל התר&quot;י חולקים עליו דהרי הגחלים ראשונים הם היתר והנר ג&quot;כ היתר, וכן פסק הביה&quot;ל (ד&quot;ה וי&quot;א שאין) דמותר לברך עליו {ואפשר דהיש אומרים ס&quot;ל דצריך לברך על הנר ששבת גופה ולא על הנר שהודלק ממנו}"	סימן תרכד סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בנר של בית הכנסת?	"האגודה ס&quot;ל דאין מברכין עליו דהודלק לכבוד אבל יכול לברך על נר שהודלק ממנו, והאור זרוע ס&quot;ל להיפך דיכול לברך עליו דס&quot;ל דהודלק להאיר אבל לא יברך על הנר שהודלק ממנו דאינו פשוט כ&quot;כ דזה מקרי נר ששבת, והמהרי&quot;ל הכריע לברך על שניהם ביחד (דרכ&quot;מ ס&quot;ק ב&#x27;, רמ&quot;א) [והביה&quot;ל ס&quot;ל דהוא צירוף ע&quot;פ השיטה בסעי&#x27; ד&#x27;, אבל האג&quot;מ (או&quot;ח ח&quot;ד סי&#x27; קכ&quot;ב) ביאר דבאמת הוא נר ששבת אלא שעשוי לכבוד ולזה מהני מה שמדליק עוד נר להאיר], ומשמע מרמ&quot;א דהיכא דא&quot;א לברך על שניהם עדיף טפי לברך על הנר שהודלק ממנו לחוד {ולא חיישינן כ&quot;כ להשיטה דאינו יכול לברך על הנר שהודלק מנר ששבת וכמ&quot;ש במ&quot;ב (ס&quot;ק ז&#x27;, שעה&quot;צ ס&quot;ק י&quot;א) ביוה&quot;כ שחל בשבת דמדינא מותר לברך על הנר שיצא ע&quot;י אבנים ואפ&quot;ה יש מעלה לברך על נר שהודלק ממנו} (מג&quot;א ס&quot;ק ז&#x27;, מחה&quot;ש, לבו&quot;ש), ובדיעבד אם בירך על הנר של ביהכ&quot;נ לחוד א&quot;צ לחזור ולברך על נר אחר מפני שהם עשויין ג&quot;כ להאיר (גר&quot;ז, מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ד), ובפרט בנרות שבבתי מדרשות שעשויין ללמוד אצלם יש לברך עליהם (מטה אפרים, שעה&quot;צ ס&quot;ק י&quot;ז) {ועי&#x27; מש&quot;כ לעיל (סי&#x27; רח&quot;צ) לגבי נר שהודלק לכבוד ולהאיר}"	סימן תרכד סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בנר נשמה?	"{נראה דלכו&quot;ע הודלק רק לכבוד ואינו יכול לברך עליו, ובזה ג&quot;כ לא יסמוך להדליק נר אחר ממנו [וזהו דוקא לפי הביה&quot;ל, אבל לפי האג&quot;מ הנ&quot;ל דס&quot;ל דהוי נר ששבת אלא דצריך להוסיף כוונה להאיר סגי להדליק נר אחר ממנה, וכן נקט הקובץ הלכות (פל&quot;ז סעי&#x27; ה&#x27;) והוסיף דא&quot;צ להדר לברך על שניהם ביחד]}"	סימן תרכד סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו העצה היעוצה?	"ידליק נר מיוחד בביתו שיהיה הנר ששבת (דרך החיים, מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ג), ויברך על זה לבדו ולא יצטרף עמו עוד נר {ואם מדליק ב&#x27; נרות, אחד לנר נשמה ואחד להבדלה לכאורה מצי למימר יש ברירה אם רק אחד דלוק אחר יוה&quot;כ אבל עדיף טפי להוסיף שמן לאחד מהם ולייחדו להבדלה}"	סימן תרכד סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם צריך אבוקה במוצאי יוה&quot;כ?	אע&quot;פ שהא&quot;א מבוטשאטש מזכיר אבוקה, כפשוטו א&quot;צ אבוקה {ולפיכך סגי להשים חד נר ששבת}	סימן תרכד סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	למה שמחים במוצאי יוה&quot;כ?	מפני שהוא קצת יו&quot;ט דיוצא בת קול ואומרת לך אכול בשמחה לחמך ושתה בלב טוב יינך (טור, ב&quot;י, רמ&quot;א, מ&quot;ב ס&quot;ק ט&quot;ו)	סימן תרכד סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם מתענין ב&#x27; ימים ליוה&quot;כ?"	"יש אנשי מעשה שנהגו כן משום ספיקא דיומא, אבל יש כמה טעמים בפוסקים (ב&quot;י, מג&quot;א ס&quot;ק ז&#x27;) שלא לעשות הכי: א&#x27; השתא דאנן בקיאי בקביעי דירחא וכל יו&quot;ט שני הוא מחמת מנהג אבותינו בידינו ועל זה ליכא מנהג להתענות דרוב הציבור אינם יכולים לעמוד בו (מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ז, שעה&quot;צ ס&quot;ק כ&quot;א), ב&#x27; מפני חשש סכנה וכמ&quot;ש בירושלמי (חלה פ&quot;א ה&quot;א) דאבוה דשמואל מת מחמתיה [וליכא ראיה ממנו להתענות דהתם עדיין היו מקדשין ע&quot;פ ראיה (ב&quot;י)], ג&#x27; הוי תרתי דסתרי דנמצאת שהוא מתענה בערב יוה&quot;כ, ד&#x27; הוא מתענה בין יוה&quot;כ לסוכות"	סימן תרכד סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"המתענה ב&#x27; ימים, על מה צריך ליזהר ממנו?"	"1) אם חל בערב שבת לא יבקש מאחר לבשל בשבילו אלא יאכל על שולחן אחר [ואפי&#x27; מכירו] (ב&quot;י, מג&quot;א ס&quot;ק ז&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק ט&quot;ז), והוסיף המג&quot;א דהוי קדושה אחת ואם בישלו דבר שאינו נאכל חי אסור לו לאכלו בשבת&lt;br&gt;2) לא יעשו מנין בפנ&quot;ע לתפילות של יוה&quot;כ דהוי כב&quot;ד אחד {ובדבר גדול יש איסור לא תתגודדו אפי&#x27; בב&#x27; בתי דינים וכמ&quot;ש רש&quot;י בסוכה (מ&quot;ד) באיסור נטילת לולב בא&quot;י אטו חו&quot;ל} א&quot;נ משום דמיחזי כיוהרא ואתי לידי מחלוקת (ב&quot;י) א&quot;נ משום חשש ברכה לבטלה (ב&quot;ח), אבל יכולים לומר סליחות ובקשות אחר התפילת שמ&quot;ע וי&quot;ג מדות כקורא בתורה (מג&quot;א ס&quot;ק ז&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק ט&quot;ז)&lt;br&gt;3) יניח תפילין ולא יקראו בתורה אפי&#x27; ויחל (מג&quot;א ס&quot;ק ז&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק ט&quot;ז)"	סימן תרכד סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם מהני 1) תנאי שאינו נוהג כן לעולם 2) התרת נדרים, על מי שמתענה ב&#x27; ימים ליוה&quot;כ?"	"1) כתב מהר&quot;י ויי&quot;ל דלא מהני תנאי לזה וכמ&quot;ש בנזיר דלא מהני להתנות שהוא נזיר פחות מל&#x27; יום, אבל המג&quot;א (ס&quot;ק ז&#x27;) השיג עליו דלעולם תנאי מהני ואינו דומה לקבלת חצי נזירות דהתם ליכא חצי נזירות אבל הכא הרי הוא אינו מחויב להתענות לעולם ב&#x27; ימים ליוה&quot;כ, וכן נקט המ&quot;ב (ס&quot;ק י&quot;ז) דתנאי מהני 2) הטור הביא שיטה דהוא אסור לעולם ולא מהני התרה, אבל הרא&quot;ש ס&quot;ל דמהני התרה, וכן פסק הרמ&quot;א"	סימן תרכד סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם התענה תענית חלום ביום שלאחר יוה&quot;כ?	"אין צריך להתענות לעולם דאין כוונתו בשביל ספיקא דיומא (רמ&quot;א), ואע&quot;פ שאין מתענים בין יוה&quot;כ לסוכות אפ&quot;ה א&quot;צ למישב תענית לתעניתו (ערוה&quot;ש סעי&#x27; ז&#x27;, מ&quot;ב לעיל סי&#x27; רפ&quot;ח ס&quot;ק ט&#x27;)"	סימן תרכד סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה יעשה במוצאי יוה&quot;כ?	"יתחיל בסוכה במוצאי יוה&quot;כ דכתיב וילכו מחיל אל חיל [אחר שטועמים (מטה אפרים סעי&#x27; ט&quot;ו), והכה&quot;ח (ס&quot;ק ל&quot;ו) כתב קודם שיאכל {ואפשר לקיים שניהם}] ויגמור אותה למחר (רמ&quot;א, פמ&quot;ג, מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ט), ואם אין לו מה לעשות ילמוד קצת ממסכת סוכה או מדיני סוכה (ערוה&quot;ש סעי&#x27; ז&#x27;), וכעין זה בכה&quot;ח (ס&quot;ק ל&quot;ה) דכתב שידבר בענייני סוכה עם בני ביתו, ועי&#x27; מש&quot;כ לקמן סי&#x27; תרכ&quot;ה"	סימן תרכד סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	למה נוהגין להשכים ביום שלאחר יוה&quot;כ?	"כתב המג&quot;א (ס&quot;ק ז&#x27;) דנוהגין להשכים לביהכ&quot;נ ביום שלאחר יוה&quot;כ, וביאר המחה&quot;ש בשם השל&quot;ה כדי שלא יקטרג השטן, דהיינו שלא יהא נראה ח&quot;ו שהיינו נכנעין לו רק בעת שאנו צריכים לבקש על דיננו (מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ד)"	סימן תרכד סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין במי שיש לו יארצייט בימים שבין יוה&quot;כ לסוכות?	"אין מתענין מפני שהם ימי שמחה (מג&quot;א ס&quot;ק ז&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ד)"	סימן תרכד סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם אומרים 1) תחנון 2) למנצח 3) קל ארך אפים 4) צו&quot;צ, אחר יוה&quot;כ לפני סוכות?	"1) אין אומרים תחנון עד אחר סוכות (רמ&quot;א) 2) הדרכ&quot;מ (ס&quot;ק ז&#x27;) הביא ב&#x27; דעות אם אומרו ביום שלאחר יוה&quot;כ, ומ&quot;ב (ס&quot;ק י&quot;ח) הביא דיש נוהגין שלא לאומרו בערב סוכות {ואנו נוהגין לאומרו בכל הימים} 3) כן (מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ח) 4) לא (רמ&quot;א), וגם אין אומרים פרקים ושיר המעלות (מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ח)"	סימן תרכד סעיף ה		
