#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	איפה המלכות בברכת אבות?	"1) אלוקי אברהם (תוס' ברכות מ' ע""ב)<br>2) הקל הגדול הגיבור והנורא כדאמרינן בר""ה (ל""ב ע''ב) דשמע ישראל הוי מלכות (הרא""ש בברכות פ""ו סי' כ""ג)<br>3) {שמעתי מהר""ד כהן שליט""א דקל עליון הוי מלכות וכדמדויק בסוף נשמת}"	סימן קיג סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	למה אומרים אלקי בכל אב ואב?	"תי' הערוה""ש (סעי' א') דכל אחד מהאבות היה כדאי לעצמו שעליו יקרא שם ה' כמו כלל ישראל שאומרים אלקי ישראל"	סימן קיג סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	למה אומרים אלקי יעקב ולא אלקי ישראל?	"הערוה""ש (סעי' א') הביא תירוץ דיש י""ג אותיות בשמות האבות [עם תיבת יעקב ולא ישראל] וגם י""ג אותיות בשמות האמהות, שעולה לכ""ו שהוא שם הוי""ה, וזהו מה שכתוב ""לולי ה' שהיה לנו יאמר נא ישראל"" (תהלים קכד, א), ודו""ק."	סימן קיג סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מתי 1) מחויב 2) מותר 3) אסור, לשחות באמצע שמ""ע?"	"1) בתחילה וסוף ברכת אבות והודאה 2) בתחילה וסוף שאר הברכות [כדי שלא יבואו לעקור תקנת חכמים, ועוד משום דמיחזי כיוהרא דמראה עצמו כאילו הוא מלך וכהן גדול שצריכים יותר הכנעה (תוס' ל""ד ע""א, ט""ז ס""ק ב')], ולפי הא""ר מותר בסוף הברכה אחר ברוך אתה ה' אבל הפמ""ג מפקפק בזה (ביה""ל ד""ה ואם) 3) באמצע הברכות [ודלא כהיפה מראה דגמגם לאסור (מג""א ס""ק א', מ""ב ס""ק ג'), ותי' הערוה""ש (סעי' ד') דאפ""ה אינו ראוי לכתחילה לשחות אפי' באמצע הברכה]"	סימן קיג סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם מותר לשחות בתחילה ובסוף ברכות שאינן משמ""ע?"	"הלחם חמודות סבר דאסור, אכן ט""ז (ס""ק ד') כתב דמותר כשאינו בברכות שמ""ע כדאשכחן בר""ע דכרע באלקי נצור, ודחה הביה""ל (ד""ה בסוף) דאפשר דהט""ז התיר רק שאר תפילות אבל בברכות מודה דאסור."	סימן קיג סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"אם מותר לכרוע באמצע הברכה, למה אמרינן בסי' ק""ט דאסור להתחיל שמ""ע אלא אם יכול להגיע לברכה שצריך לכרוע בסופו כשיגיע הש""ץ למודים?"	"1) תי' המהר""י אבוהב דאינו מותר לכרוע באמצע הברכה אלא כשהוא שוחה בתפילה מראש ועד סוף [והשיג עליו הב""י דודאי מותר לכרוע באמצע ברכה אחת לבד]<br>2) הב""י תי' דחיישינן שמא לא יוכל לצמצם, ולפי""ז אם מכוין לברכה שיש בו כריעה מותר דהוי כמו ס""ס, ספק אם יגיע לסוף הברכה, ואפי' לא יצמצם ספק שמא יגיע לאמצע הברכה משא""כ כשמכוין לאמצע שאר הברכות יש לחוש שלא יצמצם כראוי ויגיע לתחילה וסוף הברכה<br>3) ועוד תי' הב""י דמיחזי כאילו הוא מחויב לכרוע ומאן דחזי אתי למיטעי לשחות באמצע אותה ברכה {וצ""ב א""כ למה בעלמא מותר לשחות באמצע הברכה}<br>4) הדרכ""מ (ס""ק א') תירץ דחיישינן שמא ישכח מלכרוע<br>5) הב""ח (סי' ק""ט) תי' דאינו הגון לכרוע בלא אמירה כלל בשעה שהציבור אומרים מודים<br>6) הט""ז (סי' ק""ט ס""ק ב') תי' דהוי כהפסק קצת כשצריך לכרוע מחמת הקהל ולא מצד עצם התפילה"	סימן קיג סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו הכוונות בשעת הכריעות?	"בכל אחד מהד' כריעות יכוין אות אחד בשם הוי""ה ובשם אדנות (עטרת זקנים, באה""ט ס""ק א', ערוה""ש סעי' ד')"	סימן קיג סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם ראוי לכרוע במעין שבע בשבת?	"המקור חיים כתב כן (מ""ב דרשו)"	סימן קיג סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה יעשה כשכורע 1) בזכרנו 2) במי כמוך, בימים נוראים?	"1) צריך לזקוף קודם שיגיע לסוף הברכה, וביאר הרמ""א כדי שיהא ניכר שהוא כורע לשם חובה, ומג""א (ס""ק ב') הביא מהאגודה עוד טעם כדי שיכול לכרוע בברוך [וביאר הלבושי שרד דלפי הרמ""א א""צ לזקוף אלא משום מראית העין, ולפי האגודה צריך לזקוף מדינא], וכתב הט""ז (ס""ק ג') דצריך לזקוף איזה תיבות לפני ברוך 2) צריך לזקוף כדי שלא יהא כרוע בשעת החתימה, וכתב הט""ז (שם) דסגי לזקוף סמוך לתיבת ברוך (מ""ב ס""ק ו') "	סימן קיג סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מתי הוא מגונה לכרוע?	"כשאומר וכל קומה לפניך תשתחוה, בהודאה דהלל ובהמ""ז, ולך לבדך אנחנו מודים לך, וביאר הט""ז (ס""ק ד') דמגונה לכרוע כשהוא לשון הלל ושבח, ורק במודים שהוא לשון הכנעה ראוי לכרוע, ואפי' בזה דוקא אי קאי על היחיד אבל אי קאי על הציבור ג""כ אינו נכון [דאז הוא דרך שבח והלל (מ""ב ס""ק ט')], והא דכורעים במוסף דיוה""כ מפני שאנו עושים זכר למה שהיו עושים בביהמ""ק."	סימן קיג סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם כורעים בבונה ירושלים או בולירושלים?	"המהרי""ל נהג לכרוע, אבל כתב הדרכ""מ (ס""ק א') דאינו נכון, ומ""מ כתב המג""א (ס""ק ג') דאפשר שישחה מעט (מ""ב ס""ק ט')"	סימן קיג סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם כורעים לברכו?	"המגן גיבורים דחק למצוא מקור למנהג זה, וכתב הביה""ל (ד""ה הכורע) דיש סמך מן הפסוק בדברי הימים (דה""י א' כ""ט, כ') ""ויאמר דויד לכל הקהל ברכו נא את ה' אלהיכם ויברכו כל הקהל לה' אלהי אבתיהם ויקדו וישתחוו לה' ולמלך"", אמנם כתב הערוה""ש (סעי' ו') דכל כריעות הנוספות ראוי לכרוע רק מעט."	סימן קיג סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כיצד יכרע 1) בריא 2) חולה וזקן?	"1) יכרע עד שיתפקקו כל חליות שבשדרה, וגם ראשו יכוף כאגמון [ואז יכול לראות איסר שמונח בארץ כגנד לבו (טור)], ולא יחצה קומתו לשני חלקים [דמיחזי כיוהרא (ט""ז ס""ק ה', מ""ב ס""ק י""א)] 2) כיון שהרכין ראשו דיו מאחר שניכר שהוא חפץ לכרוע אלא שמצער עצמו"	סימן קיג סעיף ד-ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה החילוק בין הדרך כריעה להדרך זקיפה?	"כורע כחיזרא [לרש""י כשבט בפעם אחת, לרבינו האי גאון כמיני קוצים שראשו כפוף (טור)] וזוקף כחוירא [בנחת, בראשו תחילה שלא יהא נראה כמשוי]"	סימן קיג סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כיצד יכרע כשסיים תפילתו?	"יכרע כמו מודים (ביה""ל ד""ה המתפלל)"	סימן קיג סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מתי צריך לכרוע ברכיו?	"כשאומר ברוך (של""ה, מג""א ס""ק ד', מ""ב ס""ק י""ב) [ומבואר ממ""ב (ס""ק י""ב) דאין לכרוע ברכיו במודים, ודלא כמשמעות מהחיי""א וקיצשו""ע ובן איש חי (מ""ב דרשו)] [ופשטות האריז""ל (המובא בבאה""ט ס""ק ה') משמע דס""ל דאין לכרוע ברכיו כלל, ויש נוהגין כוותיה, ויש שרוצים ליישב האריז""ל עם קבלת השל""ה לכרוע ברכיו (עי' פסק""ת אות ג')]"	סימן קיג סעיף ז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מתי צריך לזקוף 1) בברכה 2) שלא בשעת ברכה?	"1) כתב המג""א (סי' קכ""ז, והובא בביה""ל ד""ה וכשזוקף) דמותר להיות כרוע לכל הברכה עד החתימה אלא שאם רוצה לזקוף צריך לזקוף בשם השם 2) המג""א (ס""ק ה') הביא מהזוהר דיכול לכרוע אפי' בשם השם ומש""ה כורעים ביוה""כ כמו שכרעו הכהנים כששמעו את השם המפורש [וצ""ב א""כ מאי פריך בגמ' מפסוק מפני שמי נחת הוא, דלמא התם מיירי כשלא בשעת ברכה (רא""י סורשר)], והערוה""ש (סעי' ז') דחה הראיה מיוה""כ דהתם מפחד שם המפורש היו כורעים, וכעין זה תירץ יפה מראה בירושלמי דהתם כרעו מחמת השכינה, ועוד דחה המחה""ש דאפשר דדוקא מי שאומר השם צריך להיות זקוף ולא השומעים, והפמ""ג דחה דהתם כרעו אחר הזכרת השם {למעשה, נראה דמותר להיות כרוע בעלינו עד אחר הקב""ה}"	סימן קיג סעיף ז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם צריך לזקוף קודם השם או בשעת השם?	"הפירוש ר""י מלוניל (ברכות י""ב) הביא ב' דעות בזה, מהירושלמי ברכות (פ""א ה""ה) משמע קודם השם [דאיתא שם ברוך אתה שוחח בא להזכיר את השם זוקף], וכ""כ הראבי""ה והריטב""א בברכות (שם) והקיצשו""ע (סי' י""ח סעי' י""א), אכן הארחות חיים כתב בשעת השם, וכן יש מדייקים מרש""י בברכות (שם), והסידור יעב""ץ מחלק בין אבות למודים. (מ""ב דרשו)"	סימן קיג סעיף ז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה הדין אם בא כנגדו עכו""ם שיש לו שתי וערב?"	"לא ישתחוה לו אפי' אם כוונתו לשמים. ואם הוא שר המג""א (ס""ק ו') מקיל, והמ""ב (ס""ק י""ד) הביא ממגן גיבורים דמחמיר {ואינו ברור אי פליגי אם מראית העין יהרג ואל יעבור או פליגי אם ניכר שהוא כורע להשר ולא להע""ז}"	סימן קיג סעיף ח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם מותר להוסיף תוארים להקב""ה 1) בשעת תפילה 2) שלא בשעת תפילה?"	"1) אסור, והרבינו יונה הביא מח' אם מותר להוסיף שבחים על הנסים שעשה עמנו, ועוד כתב דאפשר דמותר אם אינו חותם בברוך, אבל מסיים והנכון שרק ישבח הקב""ה דרך פסוקים (וכ""כ השו""ע) 2) רבינו יצחק מקיל, הרמב""ם מחמיר"	סימן קיג סעיף ט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	איך אומרים אמת ויציב ונכון וכו'?	"תרצו תוס' (ברכות י""ב ע""א) דאינו קאי על ה' אלקיכם אלא קאי על הדבר זה (מג""א ס""ק ז'), ועי' מש""כ לעיל (סי' ס""ז) בשם העץ יוסף דקאי על הפסוקים דק""ש"	סימן קיג סעיף ט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	למה נקטו המשל למלך שיש לו אלף אלפים דינרי זהב והם מקלסין אותו במאה כסף ולא במאה זהב?	"ביאר הרמב""ם במורה נבוכים להורות דאפי' המדות ששלמות אצלנו כלפי הקב""ה כולם חסרון (ב""י)"	סימן קיג סעיף ט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	על מה משתקין אותו?	"אם אומר על קן ציפור יגיעו רחמיך או על הטוב יזכר שמך (ברכות ל""ג ע""ב, טור, מג""א ס""ק ז')"	סימן קיג סעיף ט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם טוב לספור מנין התיבות של הברכות?	"הטור כתב הרבה חשבונות, אמנם כתב האבודרהם (מובא בב""י) דאין לו יסוד ולא שורש כי לא תמצא מקום בעולם שאומרים שמ""ע בענין אחד תיבה בתיבה וא""כ המנין הזה אינו מועיל אלא למי שעשאו ולא לזולתו ולמה נטריח על הסופרים לכתבו."	סימן קיג סעיף ט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"באר ברכת אבות.<br>""הגיבור"" - שכובש את יצרו שנותן ארך אפים לרשעים (יומא ס""ט ע""ב)<br> ""והנורא"" - שאלמלא מוראו של הקב""ה היאך אומה אחת יכולה להתקיים בין האומות (יומא שם)<br>""זוכר חסדי אבות"" - לגאול בניהם אם עדיין קיים הזכות אבות<br>""ומביא גואל לבני בניהם למען שמו באהבה"" - ואם תמו זכות אבות מביא גואל למען שמו שהוא קיים לעולם (טור). ועוד פי' הערוה""ש (סעי' ט') ע""פ המדרש רות דבזמן שישראל עושין רצונו הגאולה יהיה למענם אבל בזמן שאין עושין רצונו יהיה למען שמו יתברך, וכאן מתפללין דאפי' אם הגאולה יהיה למען שמו ולא למענינו מ""מ תהיה באהבה וחיבה."		סימן קיג סעיף ט		
