#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	איזה מחיצות לא מהני כשהוא יותר מבית סאתים?	"1) מחיצות לצניעות [רש""י (עירובין כ""ו ע""א) משמע דהוא לצל לשעה אבל סותרין אותם לאחר זמן, והרשב""א (עבוה""ק) פי' לנוח שם ולאכול שם לשעה בהצנע, והמ""ב (ס""ק א') הביא הרשב""א {ולפי""ז משמע ד-picnic שלחנות לא מספיק להיות מוקף לדירה}]<br>2) לשמור מה שבתוכה [היינו להניח שם פירות (מ""ב ס""ק ב') דומיא דרחבה דאוצר שם עצים]<br>3) לישב בה לשמור השדות [ודוקא שאינה דר שם יום ולילה (מג""א ס""ק א') דאם דר שם יום ולילה ואינו הולך לביתו ללון הוי בכלל דירת אדם (ביה""ל ד""ה כדי)]"	סימן שסב סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין באוצר מקורה?	"מרש""י משמע דכיון דאינו עשוי לדירה לא מהני מה שהוא מקורה, אבל מהרמב""ם משמע דדבר המקורה אין עליו שם קרפף, אמנם מצדד הביה""ל (ד""ה או) דבנין חשוב כמו מאגאזי""ן אפי' רש""י מודה דאינו קרפף, ומסיים דפשוט דאם משתמש בה גם יתר צרכי ביתו בודאי הוא בכלל דירת אדם [והחזו""א (או""ח סי' פ""ט ס""ק י""ז) אינו מבין איזה תשמיש קאמר אלא ס""ל דהכל תלוי בלינה בקביעות], והמ""ב לעיל (סי' שנ""ח ס""ק ד') סתם דלא מהני מקורה."	סימן שסב סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כיצד יכול לתקן מקום שתחת האילן?	"המקום שתחת האילן עשוי לשמור אויר השדה ואינו לדירה ולפיכך לא מהני אם הוא יותר מבית סאתים, ומ""מ צריך להיות שיש בו מקום גבוה י' טפחים ורחב ד' טפחים [בין בעיקר האילן בין באמצע האילן (מג""א ס""ק ב', מ""ב ס""ק ה')] ושאר מקומות יהיו חורי רה""י (מ""ב ס""ק ו'), וצריך למלא האויר שבין הענפים כדי שלא יהיה אויר ג' טפחים בין הענפים וגם כדי שלא ינידם ברוח [ואפי' במקום שאין בו רוח (ביה""ל ד""ה שאינה)] (מ""ב ס""ק ז', עי' שעה""צ ס""ק ה')"	סימן שסב סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כיצד יכול לתקן האילן שיהיה הוקף לדירה ממש?	"כתב המג""א (ס""ק ג') דיכול לבטלו ברוב קש (מ""ב ס""ק י'), אבל אם לא ביטלו ברוב קש צריך לסתור ולתקן יותר מעשר אמות לשם דירה (מחה""ש) [התוספת שבת ביאר דמיירי כשהיה פרוץ מרובה ועל כן צריך לעשות עומד מרובה ע""י הקש]"	סימן שסב סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין במחיצה העשויה מאליו?	"קיי""ל דהוי מחיצה (ביה""ל ד""ה ודוקא) {ונראה דאם מתחילה דעתו היתה לשם דירה ממש מותר לטלטל בה אפי' ביותר מבית סאתים}"	סימן שסב סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מהו שיטת הרמב""ם במחיצות אלו?"	"כתב הב""י דמשמע מהרמב""ם דמחיצה העשויה לנחת או לצניעות אינה מחיצה כלל אפי' בפחות מבית סאתים, והוא תמוה, אמנם הערוה""ש (סע' ד' - ה') ביאר כוונת הרמב""ם ע""פ רש""י דמיירי כשעשוים לשעה ולמחר סתרי להו על כן לא נחשבים כמחיצה, ומביא ראיה מירושלמי (ריש פרק הבונה) דפריך שהמחיצות שבמשכן היו לשעה ומשני שהיו נוסעים ע""פ הדיבור א""נ כבר הבטיחם להיכנס לארץ והוי כלעולם, ע""ש, והערוה""ש מסיים דאפשר שכל הפוסקים יודו להרמב""ם {והוא חידוש גדול דאם עושה מחיצה לשעה בשבת לא הוי מחיצה, וצ""ע ממחיצת אדם דודאי הוי לשעה, וכן ממחיצה שעשו לטלטל הס""ת לביהכ""נ (סוכה ט""ז)}"	סימן שסב סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין ב-recreational parks?	"{מכאן משמע דצריך דירה ממש ליחשב הוקף לדירה, או לכל הפחות תשמישי הבית, וא""כ הפארק אינו הוקף לדירה, וכן משמע כאן דלהסתופף בצלו אינו נחשב הוקף לדירה, והא דנכנסין ויוצאין בה תדיר השיב הגרא""י סורשר שליט""א דהתם מיירי באדם אחד אבל כאן ליכא אדם אחד שנכנס ויוצא שם תדיר שיחשב כדירה דיליה}"	סימן שסב סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה הדין אם עשה מחיצה של ה' טפחים ע""ג התל שגבוה ה' טפחים 1) על שפתה 2) רחוק משפתה?"	"1) קיי""ל דמצטרפין לעשרה והוי רה""י על התל, וכ""ש דמצטרף חריץ של ה' טפחים עם מחיצת ה' שעל גבה לעשות רה""י בתוך החריץ (מ""ב ס""ק י""א) 2) אם הוא בתוך ג' טפחים פשוט דמצטרף, ואם הוא רחוק ג' או ד' טפחים, הביה""ל (ד""ה שעשה) מצדד דתלוי במח' גר""א ותרוה""ד (מוזכר לעיל סי' שנ""ח סע' ב') דלפי התרוה""ד אינם מצטרפין ולפי הגר""א מצטרפין [ומה שכתב ""ואפשר דתרוה""ד מחלק בכך"" י""ל דהזכיר סברא לעיל דדוקא התם ס""ל להתרוה""ד דאינה מחיצה מפני שהיה דעתו לבטל המחיצה אבל כשאינו מכוין לבטל המחיצה מודה להגר""א דהוי מחיצה] {ועי' מש""כ לעיל (סי' שנ""ח סע' ב') דהעיקר כתרוה""ד ואינו מצטרף, ואזלינן לחומרא דאפי' אם רק מרוחק ג' טפחים אינם מצטרפים}"	סימן שסב סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בתל גבוה ה' המתלקט בב' אמות?	"הביה""ל (ד""ה תל) מסתפק אם הוא מצטרף בכותל ה' דהרי ניחא תשמישתיה קצת להילוך {וצ""ב ספיקותו דכפשוטו מצטרף}, אבל הדרשו מ""ב מדייק דפשוט דאם מתלקט ה' בתוך ג' אמות אינו מצטרף, וכן מבואר מחזו""א (סי' קי""א ס""ק ד'), ודלא כתוספת שבת (סי' שמ""ה ס""ק ב') דס""ל דכל זמן שמתלקט י' בתוך ד' אמות אין נפק""מ אם מקצתו ניחא תשמישיה {וצ""ב דהיתכן דג' אמות שעולים טפח ואח""כ יש מחיצה של ט' טפחים שנחשב כמחיצה} "	סימן שסב סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בתל גבוה ב' טפחים והמחיצה גבוה ח' טפחים?	"הביה""ל (ד""ה תל) מסתפק בזה כיון דפחות מג' טפחים בטל לגבי רה""ר נמצא שאין כאן אלא מחיצה של ח' טפחים {וביאר ר""י באק דאשכחן בגמ' מח' אמוראים במחיצה ע""ג תל, ואע""פ דקיי""ל דהוי מחיצה מ""מ מסתפק הביה""ל דאפשר דאם התל רק גבוה ב' טפחים הוי בטל לרה""ר ואינו מצטרף לכו""ע להמחיצה, ונראה לר""י באק דספיקתו הוא דוקא להעליון אבל פשוט דכלפי התחתון מצטרף למחיצת עשרה}"	סימן שסב סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין במחיצה שנעשית מאליה?	"אע""פ שלא נעשית לשם מחיצה הוי מחיצה, ואע""פ שלא סמכו עליה מבעוד יום [ואינו דומה ללחי דצריך לסמוך עליו מבעוד יום דהתם הוא תקנת חכמים ואינו מחיצה דאורייתא (ערוה""ש סע' ז')] (טור, מ""ב ס""ק ט""ז), ואפי' אם נעשית בידי אדם בשוגג נמי הוי מחיצה"	סימן שסב סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם המחיצה נעשית בשבת במזיד?	"מדאורייתא הוי המחיצה אבל קנסו בו רבנן, וכפשוטו יש כאן ג' שיטות:<br>1) רש""י - קנסו אותו בכל אופן דאסור לטלטל בו<br>2) ר""ת (לפי תוס' והרא""ש) - קנסו אותו אם המחיצה גודרו מרה""ר אבל לא קנסו אותו אם רק גודרו מרה""י אחרת [וכגון שלא עירבו יחדו]<br>3) ר""ת (לפי הר""ן והטור) - קנסו אותו אם לא היה עומד מאתמול.<br>הב""י רוצה לפרש דהטור למד הרא""ש כפירושו של הר""ן, והמג""א (ס""ק ד') מאריך לפרש דליכא מח' בין הרא""ש ור""ן ושניהם מותרים [אם רק גודרו מרה""י אחר או היה עומד מאתמול], אבל המ""ב (ס""ק כ""ו) הכריע כהגר""א (ס""ק ו') דקיי""ל כב' פירושים בר""ת לחומרא [דוקא אם גודרו מרה""י אחר, ודוקא כשהיה עומד מאתמול], ובשעה""צ (ס""ק י""ז) הביא דהגר""א כתב דזהו כוונת הטור, ועוד הביא דזהו שיטת הרשב""א והמאירי דתוס' והרא""ש מודו דגם בעי דהיה עומד מאתמול, והוסיף הערוה""ש (סע' י""א) דאפי' אם נקטינן כרש""י דבמזיד לעולם אסור מ""מ כאן יש להקל בצירוף הסברא הואיל והותרה הותרה במחיצות דרבנן [ובאמת דבר זה צ""ע דהרי קיי""ל לקמן (סי' שע""ד) הואיל והותרה הותרה לגבי דיורין, וכן הקשו תוס' בשבת (ק""א ע""ב) על שיטת ר""ת, וכן הקשה הבית מאיר, וכתב הערוה""ש דעל כרחך צ""ל דר""ת ס""ל דאפי' במחיצות דרבנן לא אמרינן הואיל והותרה הותרה, אבל לדידן צ""ע (שונה הלכות סע' י""ב)] "	סימן שסב סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	העושה מחיצה בשבת עד מתי אסור להשתמש בה?	"לכל אדם אסור להשתמש באותו שבת (מ""ב ס""ק י""ט), והפמ""ג מסתפק אם אסור לעולם למי שעשה המחיצה, והשעה""צ (ס""ק י""ב) הביא דלפי הגר""א אינו אסור לו אלא לאותו שבת [דס""ל כר""מ]"	סימן שסב סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם ראובן צוה 1) לישראל אחר 2) לגוי, לעשות מחיצה בשבילו בשבת?	"1) הב""י ומג""א (ס""ק ה') הביאו הרמב""ם דמשמע דכל אדם שעושה מחיצה בשוגג כדי לטלטל בה אסור להשתמש בה, והשיג עליו הרשב""א הרי כל מחיצה שנעשית בשוגג מותר ואין נפק""מ בכוונתו, ותי' החמד משה דהרמב""ם מיירי כשעושה בשוגג בשביל אחר במזיד [כגון שצוה לו לעשותו או שידע שעושהו וניחא ליה בזה] (מ""ב ס""ק י""ח), ומצדד השעה""צ (ס""ק י') דבכה""ג אפשר דאף הרשב""א מודה דאסור להשתמש בה 2) היכא דאסור לצוה לגוי לעשותו יהא אסור להשתמש בה בשבת {והא דכתב השעה""צ לקמן (סי' ת""ג ס""ק ג') דמחיצה שנעשית ע""י גוי נחשב כשוגג היינו כשלא צוה לו לעשותו} אבל הביה""ל (ד""ה מחיצה) הביא מסי' רע""ו דהחיי""א היה מקיל לסמוך על הבעל העיטור דמותר לומר לגוי לעשות מלאכה דאורייתא לתקן העירוב כדי שלא להכשיל את הרבים וממילא מותר להשתמש בה [דלא כהנוב""י שמובא בשע""ת (ס""ק א.) שהחמיר אפי' ביו""ט שני], והביה""ל מסיים דאם אפשר לתקנו בעניבה ולא בקשירה מה טוב"	סימן שסב סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לטלטל בספינה יותר מבית סאתים?	"קיי""ל כרב דנחשב מוקף לדירה ומותר לטלטל בכולה"	סימן שסב סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם כפתה ספינה יותר מבית סאתים 1) לדור בתוכה 2) לזפתה?	"1) כיון דלמטה הוי מוקף לדירה מותר לטלטל אף למעלה דאמרינן גוד אסיק (מג""א ס""ק ו', מ""ב ס""ק כ""ח) [וחידש הערוה""ש (סע' י""ב) דאם הספינה עגול א""א לומר גוד אסיק ואסור לטלטל עליו יותר מד' אמות, ותמה עליו ר""י באק מאי שנא מתל המתלקט דאמרינן עליו גוד אסיק] 2) בודאי אסור לטלטל מעל גבה דהרי אינו מוקף לדירה, ומרש""י משמע דאסור לטלטל אפי' בתוך הספינה, אבל הב""י מדייק מהרא""ש והטור דמותר לטלטל בתוכה שעיקר המחיצות נעשו לדירה, אכן הב""ח ומג""א (ס""ק ז') חולקים על הב""י וס""ל דאפי' הרא""ש והטור מודו דאסור לטלטל בתוכה, וכן נקט המ""ב (ס""ק כ""ט) {וכן מסתבר דהרי כשמהפך את הספינה הרי הוא ביטל המחיצות ראשונות ועכשיו נעשו שלא לשם דירה}"	סימן שסב סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	באיזה כלים עושים מחיצה?	"מותר לעשות מחיצה בכל כלים [אפי' אם עתידים לינטל לאחר שבת (מ""ב ס""ק ל') {ולא אמרינן דהוי כמחיצה העשויה לצניעות דלרש""י הוי עומד להסירה לאחר שבת}] אפי' יותר מבית סאתים, ואם הוא מחיצה של שתי או של ערב אינו יכול להיות יותר מבית סאתים אבל מותר לעשותו כבית סאתים אפי' אם הוא בישוב ואפשר להשיג מחיצה טובה (מ""ב ס""ק ל""ג)"	סימן שסב סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם אפשר לעשות מחיצה ע""י 1) שלג וקרח 2) מלח?"	"1) הערוה""ש (סע' ט""ו) מסתפק בדבר, ואין להביא ראיה דאינו ממעט בשיעור פותח טפח דהתם צריך ביטול עולמית, ואפי' להרמב""ם דס""ל דמחיצה לשעה לא הוי מחיצה הכא עדיף שהשלג קיים כמה ימים, ואין להביא ראיה מרבב דלא הוי מחיצה דשאני התם שבחום השמש ימסו מיד, ורוצה להביא סמך לדבר ממרדכי דמתיר לכסות דם בשלג מפני שנקרא ארץ ואע""פ שהב""י חולק עליו דבעינן עפר ממש מ""מ יש זכר לדבר דנקרא ארץ, ומסיים ולדינא צ""ע, ועי' מש""כ לקמן סי' שס""ג סע' כ""ט 2) כתב הערוה""ש (סע' ט""ז) דיכול לעשות מחיצה ממלח סדומית שהוא קשה ולא ממלח אסתרקנית שהוא רך ומתפזר"	סימן שסב סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה הדין במחיצה ע""י בעלי חיים?"	"כשרים למחיצה, אבל כתב הרמב""ם שצריכים להיות כפותים מבעוד יום [שאסור לעשות מחיצה בשבת] שלא ינודו, וביאר הב""ח דר""ל כמו ענפי אילן שהרוח מוליך ומביא אותם, והשיג עליו המג""א (ס""ק ח') א""כ אדם דניידי לא יהא מחיצה, ועוד הקשה למה סגי בסוכה בבהמה קשורה הרי הוא ניידי, אלא ביאר המג""א דר""ל שלא תברח, ולא דמי לענפי אילן שהם מחיצות גרועות מפני שהם מנדדין ברוח מאליהם משא""כ בהמה ואדם מנידין את עצמן ואין זה גריעותא, אולם המג""א לאחר זה (ס""ק ט') ביאר עוד טעם דצריך כפותים כדי שלא יהיה ג' טפחים בין רגליו ומיירי כשבהמה שוכבת על רגלים ויש י' טפחים בגופו לבד (מ""ב ס""ק ל""ו, שעה""צ ס""ק י""ט)"	סימן שסב סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם אנשים יכולים להיות מחיצה?	"מבואר בגמ' דאפי' אנשים יכולים להיות מחיצה ואפי' כשהם מהלכים, והוסיף הב""י בשם הרשב""א דמהני אפי' ברה""ר (מ""ב ס""ק ל""ח), ודוקא כשהם זה אצל זה פחות מג' טפחים, והקשה הב""ח אפי' אם יש רווח של ג' טפחים ביניהם יהא מותר משום עומד מרובה דגופו של אדם רחוב אמה וכמ""ש בב""ב (ק' ע""ב), ותי' הב""ח כיון שאינם יודעים שהועמדו שמה בדוקא חיישינן שמא יברחו, והמג""א (ס""ק ט') תי' דיש יותר מג' טפחים בין רגליו, וכתב התוספת שבת דזהו דוקא כשהוא הולך ולא כשהוא עומד, אכן הקשה הביה""ל (ד""ה ואפילו) דאפי' כשהוא מהלך יש ג' טפחים רווח דוקא למטה אצל רגלו אבל למעלה ממנו הוא מתקצר והולך וליכא רווח של ג' טפחים וא""כ הדרא קושיית הב""ח לדוכתיה דנימא עומד מרובה, וצ""ע {ויש לעורר דיש רווח של ג' טפחים מעקב של רגל זה עד אצבעות של רגל זה אבל יש עוד רווח מהאצבעות עד השוק, ונמצאת שסוף כל סוף יש רווח של ג' טפחים על ג' טפחים אצל רגליו, אבל זהו דוקא כשהוא הולך ולא כשהוא עומד (ר""י באק), והחזו""א (או""ח סי' ע""ז ס""ק ה') מעורר עוד נקודה דאפשר דאין אומרים לבוד ללבוד שבתחילה צריך לומר לבוד באמצע הרגלים ואח""כ אומרים לבוד לקרקע, אבל דחה דכאן סגי בלבוד אחד ואח""כ מצי למימר גוד אחית וא""צ לבוד שני}, והמג""א כתב עוד תירוץ לקושיית הב""ח דלפעמים הוא עומד פנים כנגד אחוריו ואין גופו תופס אמה {ויש להדגיש דכל הנדון הוא כלפי קושיית הב""ח למה צריכים לעמוד זה אצל זה תוך ג' טפחים, אבל למעשה כשהם עומדים זה אצל זה אין נפק""מ אם יש רווח של ג' טפחים למטה או לא דלעולם יהא מותר משום עומד מרובה, וע""ע בערוה""ש (סע' כ""א) שטרח בזה ורצה לחדש דמיירי דוקא כשיש הרבה שורות של בני אדם, ולפי מש""כ מיושב}"	סימן שסב סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם אין כאן אלא אנשים מועטים?	"השעה""צ (ס""ק כ') מסתפק אם יכול לסמוך עליהם ברה""ר אפי' בשעת הדחק דיש לחוש שמא יתפרדו [וזהו דוקא מפני שאינם יודעים שהם עושים מחיצה] "	סימן שסב סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם האנשים יכולים לידע שהם עושים מחיצה?	"אפי' אחד מהם אינו יכול לידע כדי שלא יבואו לזלזל באיסורי שבת (ב""י בשם ארחות חיים בשם הרשב""א, מ""ב ס""ק ל""ט), ואפי' בדיעבד אסור דהוי כמו מחיצה שנעשו במזיד בשבת [אבל אינו ממש כמחיצה שנעשית במזיד דאין כאן שום איסור בנין (ט""ז ס""ק ג')], והערוה""ש (סע' י""ח) פי' דאם הם יודעים יהיו בשוה זה אצל זה ויהא דומה למחיצה משא""כ כשאינם יודעים לא מינכרא מחיצתא כלל"	סימן שסב סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם אנשים כמחיצה לגבי דברי תורה כנגד מקום שאינו נקי?	"כן, ובזה מהני אפי' כשיודע [דאין כאן זלזול איסור שבת] (מ""ב ס""ק ל""ח, שעה""צ ס""ק כ""א), ודוקא בחול מותר בידיעתו אבל בשבת אינו מותר אלא בלא ידיעתו [דהרי הוא עושה מחיצה המתרת בשבת] (שו""ע לקמן סי' תר""ל סע' י""ב, חיי""א כלל מ""ח סע' ג')"	סימן שסב סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם היו עומדים שם מערב שבת?	"הפמ""ג (א""א ס""ק י""א) הביא מעולת שבת דמסתפק בזה אם מהני ביודעים {ולכאורה תלוי אם העיקר הוא שלא יזלזלו וזה שייך אפי' מערב שבת או דלמא הקנס היה כאילו נעשו במזיד וזה לא שייך מערב שבת}, והכריע השעה""צ (ס""ק כ""ג) דבשעת הדחק יש להקל"	סימן שסב סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	בעובדא דנחמיה מבואר בגמ' דאי לא מלו גברי היו מסתפקים אם הלכה כר' אליעזר דסגי להיות תוך ב' אמות לעיר, וקשה למה לא היו יכולים לילך עמו עד העיר?	"כן הקשה הב""י בשם הרא""ש, ותי' הט""ז (ס""ק ב') ע""פ תוס' דאם היו מעמידים אותם ואח""כ מוליכים אותם היו מרגישים דלצורך מחיצה הוא עושה כן משא""כ בהעמדה בעלמא לא היו מרגישים כ""כ"	סימן שסב סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם יכול לעשות מחיצה מאנשים פעם שני?	"לא, שקרוב הדבר שירגישו שהם עושים מחיצה והוי כאילו מעמיד אותם מתחילה לדעת, ואפי' לשבת אחרת [ואם לא היה לו להרגיש אפי' בפעם ראשון מותר בדיעבד לאחר שהרגיש וכמ""ש לקמן (בסע' ו')] (מ""ב ס""ק מ""א)"	סימן שסב סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"לאחר שנעשו המחיצה, האם אדם אחר יכול להשתמש בהם ג""כ?"	"הב""י מסתפק בדבר שמא ירגישו (מג""א ס""ק י""ב), והא""ר מקיל (מ""ב ס""ק מ')"	סימן שסב סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם יכול לומר להם שילכו למקום אחר?	"לא, דאז ירגישו שהם עושים מחיצה (מג""א ס""ק י""ג, מ""ב ס""ק מ""א) {אבל בדיעבד אם אמר להם שילכו והרגישו אינו אסור וכמ""ש לקמן (סע' ו')}"	סימן שסב סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה הדין אם הרגישו אח""כ?"	"כיון שמתחילה לא הרגישו מותר להשתמש בהם אפי' לאחר שהרגישו (ריטב""א)"	סימן שסב סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם האדם שרוצה להשתמש בהמחיצה יכול להעמיד האנשים שם?	"הרמב""ם מחמיר בזה [דיש לחוש דהוא ירגיש טפי כשהוא עצמו מעמידם ואח""כ משתמש בהם (ערוה""ש סע' כ')] והרשב""א מקיל, ואפי' הרמב""ם מודה דלאחר שכבר הועמדו אין קפידא במה שהוא יודע (מ""ב ס""ק מ""ב), והשו""ע הביא שיטת הרמב""ם אבל המ""ב (ס""ק מ""ג) פסק כהא""ר דהכריע כהרשב""א, וכן משמע מהמג""א (ס""ק י""ד) דפשטות הגמ' אינו משמע כהרמב""ם"	סימן שסב סעיף ז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לעשות מחיצה של אנשים לכתחילה?	"כתב הרמ""א בשם השבלי הלקט דאין להתיר מחיצה של אנשים אלא בשעת הדחק, ולפיכך עדיף להביא תינוקות שם שיביאו הדבר מלעשות מחיצה של אנשים"	סימן שסב סעיף ז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כיצד מותר לסמוך על התינוקות שיביאו לו דבר?	"מיירי כשאין אביו שם [דאם אביו שם מחויב למחות כל זמן שהוא בר הבנה], וגם מיירי כשאין התינוק יודע שחפץ זה הוא של גדול אלא עושהו להנאת עצמו [דאם עושהו לצורך גדול אפי' אחרים צריכים למחות בו] (מ""ב ס""ק מ""ד) {ומיירי בתינוק שלא הגיע לחינוך דאילו הגיעו לחינוך קיי""ל (לעיל סי' שמ""ג) דאחרים צריכים למחות כשהוא עובר על איסור דאורייתא}"	סימן שסב סעיף ז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם פרוץ מרובה על העומד?	אינו מחיצה אלא אם הם פחותים מג' טפחים	סימן שסב סעיף ח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם מחשבים כל המחיצות יחדו או כל מחיצה ומחיצה בפנ""ע?"	"ממ""ב (ס""ק מ""ה) מבואר דמחשבין כל מחיצה ומחיצה בפנ""ע, וכן נקט החזו""א (סי' ע' ס""ק ז', וסי' ע""ה ס""ק ג' - ה'), ודלא כערוה""ש (סע' כ""ג וסע' כ""ט, וסי' שס""ג סע' י""ז) דס""ל דמחשבין כל המחיצות יחדו"	סימן שסב סעיף ח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם פרוץ מרובה פסול דאורייתא?	"ראינו מפסי ביראות דאינו פסול דאורייתא, אמנם ביארו תוס' היינו מפני שיש ד' דיומדין שרחבים אמה בכל צד אבל בלא""ה יהיה פסול מדאורייתא (תוס' עירובין י""ז ע""ב, ערוה""ש סע' כ""ה - כ""ו)"	סימן שסב סעיף ח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו השיטות בעומד מרובה משתי רוחות?	"1) תוס' (עירובין ט""ז ע""ב) ס""ל דהוי מחיצה כל זמן דלא שייך אתי אוירא דהאי גיסא ודהאי גיסא ומבטל ליה<br>2) הרשב""א וריא""ז ס""ל דאינו מחיצה<br>3) הג""א בשם האו""ז ס""ל דהוי מחיצה אם הוא מחיצה גמורה אבל לא במחיצה שע""י לבוד [וכן הכריע השעה""צ (ס""ק ל')]"	סימן שסב סעיף ח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם אפשר להשתמש בעומד מרובה לעשות עוד עומד מרובה?	"המ""ב (ס""ק מ""ה) ס""ל כן, והחזו""א (סי' ס""ח ס""ק ג') חולק עליו וס""ל דצריך עומד מרובה ממש, והביא ראיה מגמ' עירובין (י""א ע""א) דתניא דפנות הללו שרובן פתחים וחלונות מותר ופריך שרובן ס""ד, ולפי המ""ב קשה דמצי למימר דרובן ממש ואפ""ה נחשב כעומד מרובה, והשעה""צ (ס""ק ל""א) הביא ראיה מסי' שס""ג (סע' ל""ד) במבוי שפתחו כ' אמה שיעמיד פס ג' אמות תוך ב' אמות לכל צד ומותר כשמעמיד לחי אצלו, ש""מ דאין נפק""מ במה שכל הרוח פרוץ יותר, ודחה החזו""א אדרבה משם ראיה להיפך דלמה צריך לחי בכלל הרי קיי""ל פרוץ כעומד מותר ויש כאן עשר ועשר, אלא ש""מ דהפרוץ אינו נעשה כעומד {וי""ל דהמ""ב ס""ל דדוקא עומד מרובה מהני בשתי צדדים אבל פרוץ כעומד לא מהני משתי צדדיו, והטעם הוא ע""פ הרש""ש (י' ע""ב) דעומד מרובה מהפך כולו לעומד משא""כ פרוץ כעומד אינו מהפך וממילא אינו אלים כ""כ משני צדדים, וכן מצינו בגמ' עירובין (י' ע""ב) בעור עסלא דרק לגבי עומד מרובה אמרינן עומד מרובה משתי רוחות} {ואפי' בדעת המ""ב נראה דצריך ליזהר שלא יהא סך הכל פרוץ מרובה וכמ""ש בסוכה (ז' ע""א) דדוקא סוכה כשרה בפרוץ מרובה ולא בשבת, וביאר רש""י שם דהיינו כפי החשבון סך הכל}"	סימן שסב סעיף ח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"בעומד מרובה, האם יש נפק""מ בין כנגד העומד לכנגד הפרוץ?"	"מצינו נפק""מ לענין כלאים ולא לענין שבת, אמנם חידש הערוה""ש (סע' כ""ד) ע""פ הירושלמי דצריך להעמיד הפירצות מצד מזרח שיהיו כנגד העומד שמצד מערב כדי שלא יהא נראה כמפולש, וכתב דאע""פ שאינו מוזכר בבבלי מ""מ ליכא בבלי כנגדו, אכן תמה ר""י באק דיש בבלי כנגדו דאיתא בעירובין (ז' ע""א) רחבה שפתוחה כנגד חצר מותר לטלטל בחצר, ומובא להלכה לקמן (סי' שס""ה סע' ג'), וצ""ע"	סימן שסב סעיף ח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כדי שיאמר עומד מרובה האם יכול להשתמש בכותל מחוץ לכותלי רשותו?	"לא, אינו יכול להשתמש בכותל לעומד מרובה אלא כשהוא בתוך רשותו ומחיצתו (רשב""א עירובין י' ע""א, חזו""א סי' פ""ח ס""ק י""א)"	סימן שסב סעיף ח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם אומרים תחילה אתי אוירא וכו' או עומד מרובה?	"בתחילה אומרים אתי אוירא וכו' ומבטלין העומד שבין שתי פירצות שאחד מהפרצות גדול ממנו והשני גדול או שוה לו, ואח""כ אמרינן עומד מרובה להכשיר המחיצה, והא דאמרינן בסמוך דפרוץ כעומד כשר היינו שכשר אבל אינו מהפך הפירצה להיות כעומד (רש""ש עירובין י' ע""ב, ר""י באק)"	סימן שסב סעיף ח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בפירצה בין ג' וד' טפחים?	"{מבואר בגמ' (עירובין ט""ז ע""א) דאמרינן עומד מרובה, ועי' ברש""ש (ו' ע""א), וצ""ל דפחות מד' טפחים אינו פתח אבל אינו פירצה, וכן מצינו לקמן (סי' שס""ג סע' כ""ט) דאפי' פחות מד' טפחים יש עליו שם פתח כל דהו [ודלא כהגר""מ היינעמאן שליט""א דמחמיר בזה], וכעין זה מצינו בעומד מרובה ויש bushes בפירצה אבל גדיים בוקעים בו למטה דהגר""מ היינעמאן שליט""א ס""ל דאין אומרים עומד מרובה, וכן הוא מפורש תשובת תשורת ש""י, אבל מתוס' (כ""ד ע""ב) משמע דאמרינן עומ""ר על גבי מים אע""פ דלא עבדי אינשי לילך ע""ג מים, וכן מבואר ממ""ב (סי' שס""ג ס""ק קכ""א) דאמרינן עומ""ר ע""ג נהר, והגרח""צ גערליק שליט""א רצה להביא עוד ראיה מגמ' פ""ז ע""א באמת המים דאינו רחוב ד' ויש בה מים ואפ""ה אמרינן דמותר בעומ""ר, ויש לפרש דבעצם הוא פתוח ושייך בזה היתר דעומ""ר} "	סימן שסב סעיף ח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בפרוץ כעומד 1) בשתי 2) בערב?	"1) קיי""ל כמ""ד דמותר, ואפי' בכל ד' המחיצות (ביה""ל ד""ה פרוץ) 2) כתבו הטור וב""י דה""נ דמותר בפרוץ כעומד, אמנם מעורר הביה""ל (ד""ה פרוץ) דבמציאות א""א לומר כן דאם יהיה פס ג' ומחצה כנגד אויר ג' ומחצה אמרינן אתי אוירא דהאי גיסא וכו' ומבטל הפס, אלא על כרחך לאו בדוקא הוא [ואע""פ ששייך עומד כפרוץ אם הוא נמשך למעלה מעשרה מ""מ כתב החזו""א (סי' ס""ח ס""ק י""ז) דהמ""ב ס""ל דהכל תלוי בעשרה טפחים תחתיים, אמנם מציע החזו""א דמצי למימר דמיירי בפס ג' למטה ואח""כ יש אויר ג' ומחצה ואח""כ יש פס ד' למעלה וכי מחשב העשרה טפחים תחתיים נמצאת שמחשבים רק בג' ומחצה מהפס ומ""מ לא אמרינן אתי אוירא דהאי גיסא שסוף כל סוף יש בה פס ד' א""נ כתב החזו""א (סי' ס""ח ס""ק ט""ז) דמצי למימר דיש תקרה על גבה ועל כן אין אומרים אתי אוירא וכו', ע""ש דהקשה מסוכה למה לא מצי לאוקמי מחצלת גבוה ו' טפחים ולימא עומד מרובה עד הסכך]"	סימן שסב סעיף ט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כיצד אומרים עומד מרובה מפרוץ בערב?	"כגון שיש חבל תוך ג' טפחים לקרקע [כדי שלא יהא בקיעת גדיים] ויש אויר של ג' טפחים ולמעלה ממנו יש פס ד' טפחים [וממילא ליכא אתי אוירא וכו'] (מ""ב ס""ק נ')"	סימן שסב סעיף ט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם מתירין בצוה""פ אפי' יותר מעשר אמות?"	"לתנא דמתני' מתירין בצוה""פ אפי' יותר מעשר ולפי רב אין מתירין ביותר מעשר, וקיי""ל כתנא דמתני', וכפשוטו משמע בכל אופן, וכן נקטו תוס' והרשב""א, אבל הרמב""ם ס""ל דהא דקיי""ל דמהני צוה""פ אפי' יותר מעשר היינו דוקא כשהוא עומד מרובה א""נ ברוח שלישית או רביעית [ויש להסתפק אם הב' מחיצות הוו כמין גא""ם (חזו""א סי' ע' ס""ק י""ב)] אבל בלא""ה לא מהני צוה""פ אלא אם הוא כעשר אמות (ב""י, מג""א ס""ק י""ז, מ""ב ס""ק נ""ח, ביה""ל ד""ה ולהרמב""ם), וכן נקטו הסמ""ג וסמ""ק [לסיכום, לפי הרמב""ם אסור בתלתא לריעותא, א' יותר מעשר, ב' בשלשה או בארבעה רוחות, ג' פרוץ מרובה], ולהלכה השו""ע סותם להקל ואח""כ הביא דעת הרמב""ם, ופסק המ""ב (ס""ק נ""ט) דנכון לחוש לדברי הרמב""ם, שהוא דעת הסמ""ג וסמ""ק [וגם דעת הר""ח (שעה""צ ס""ק מ""ד)] [והערוה""ש (סע' כ""ט) לשיטתו ס""ל דמחשבים כל המחיצות יחדו לעומד מרובה ממילא ליכא הכרח דהרמב""ם מודה כשיש ב' מחיצות שלימות די""ל דהוי עומד מרובה סך הכל]"	סימן שסב סעיף י		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מהו פשט בגמ' דמהני צוה""פ על ד' קונדיסין אפי' ביותר מעשר?"	"לפי הרמב""ם י""ל דס""ל כהר""ח דפי' דמיירי כשהיו קנים ביניהם ואפשר דהיה עומד מרובה (ביה""ל ד""ה ולהרמב""ם) "	סימן שסב סעיף י		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"לפי הרמב""ם, 1) האם מהני לעשות הרבה צוה""פ זה אצל זה יותר מעשר אמות 2) האם מהני לעשות ד' צוה""פ אם שניהם י' אמות ושניהם יותר מי' אמות?"	"1) החת""ס (או""ח סי' פ""ח) מקיל, אבל החזו""א (סי' ע""ט ס""ק ו') הוכיח מתוס' (עירובין ב' ע""ב) דלא מהני דאתי אוירא דהאי גיסא וכו' [וביאר אביו של ר""י באק דהרמב""ם ס""ל דלא מהני צוה""פ בפירצה יותר מעשר, וכ""ת ליחלק הפירצה להרבה חלקים, על זה אמרינן אתי אוירא דהאי גיסא וכו'] 2) מבואר מביה""ל לעיל (סי' שמ""ו סע' ג' ד""ה הבולטין) דצוה""פ כעשר הוי כמחיצה גמורה, אכן החזו""א (סי' ע' ס""ק י""ב) מחמיר"	סימן שסב סעיף י		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם מהני צוה""פ בבקעה?"	"הקשו תוס' והרא""ש למה לא עשו צוה""פ בשיירא, ותרצו (בחד תירוץ) דלא מהני צוה""פ אלא במקום דיורים ולא בבקעה שאין בה דיורין [ועוד תירצו דחיישינן שמא יפלו ע""י הגמלים], והירושלמי תי' דלא מהני צוה""פ יותר מעשר אמות, ולהלכה השו""ע חושש דלא מהני צוה""פ בבקעה, אבל מבואר בטור דאם ההיקף כתיקונו אז מהני הצוה""פ אפי' בבקעה, ופשטות המ""ב (ס""ק נ""ח) משמע דאם הוא כתיקונו מהני אפי' בכל ד' מחיצות ואפי' בפרוץ מרובה [ואפי' ביותר מעשר, דאילו בעשר אמות מצדד הביה""ל (ד""ה אבל) להקל בכל אופן, אבל החזו""א (סי' ע' ס""ק י""א) מחמיר אפי' בעשר], ותמה עליו החזו""א (או""ח סי' ע' ס""ק י""ב) א""כ מהו כתיקונו [ודחה ר""י באק דאפשר דאם יש בה דיומדין זהו כתיקונו, ואפשר דמלבוש בפנים משמע דכתיקונו הוי דיש ב' מחיצות גמורות, ע""ש], ותי' החזו""א דאפשר דכוונת המ""ב לצדדין קתני דהוי ד' מחיצות או פרוץ מרובה {לסיכום, בתלתא לריעותא יש מקום לחוש להרמב""ם, ואפי' להחולקים על הרמב""ם יש לחוש בבקעה [ולפי החזו""א יש לחוש בבקעה אפי' בעשר]}"	סימן שסב סעיף י		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה הדין אם עשה צוה""פ ברה""ר?"	"פשוט דאינו מותר לטלטל בו אפי' בעשר אלא אם יש בה דלתות (ביה""ל ד""ה אבל)"	סימן שסב סעיף י		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם המושג של צוה""פ דין דאורייתא?"	"הפמ""ג מסתפק אם מהני מדאורייתא לעשות בקעה כרה""י וממילא חייב אם מכניס לתוכו מרה""ר או דלמא הוא רק היתר לטלטל בכרמלית, והביה""ל (ד""ה כשכל) הביא ראיה מתוס' (עירובין י""א ע""א) והרא""ש והרשב""א דמהני מדאורייתא אבל מדויק בעוד ראשונים דלא מהני [ופשוט להערוה""ש (סע' ל""ו) דמהני מדאורייתא], ומ""מ אם יש ב' מחיצות שלימות מהני צוה""פ בצד שלישית לעשותו רה""י לכו""ע וכמ""ש במבוי מפולש דמהני צוה""פ מצד אחד ולחי או קורה מצד אחר [וצ""ב מהו הראיה דלמא אינו אלא ככרמלית, ויותר נראה לר""י באק להביא ראיה מדמהני לענין כלאים]"	סימן שסב סעיף י		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם מהני צוה""פ במקום שיש בקעה וגם דיורין?"	"החזו""א (סי' ע""ט ס""ק ה') מקיל, החת""ס (או""ח סי' פ""ח) מחמיר"	סימן שסב סעיף י		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו צורת הפתח?	לחי מכאן ולחי מכאן [גבוהים י' טפחים] וקנה על גביהם	סימן שסב סעיף יא		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה הדין בצוה""פ פחות מד' טפחים ברוחב?"	"הפמ""ג (סי' שס""ג מש""ז ס""ק י""ט) הביא מתוספת שבת דלפי הרמב""ם כשר ולפי הטור פסול<br>."	סימן שסב סעיף יא		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם לחי אחד ארוך יותר מאידך?	"אם הקנה בשוה בודאי כשר דאמרינן גוד אסיק ונמצאת שהלחיים שוין ואינו כפתחא שמאי (רע""א, מ""ב ס""ק ס""ב, שעה""צ ס""ק מ""ו), ואם לחי אחד ארוך מעט מאידך וממילא הקנה משופע קצת ג""כ כשר (מג""א ס""ק י""ח, מ""ב ס""ק ס'), ודייק רע""א דאם הקנה משופע הרבה פסול דהוי פתחא שמאי, והניחו בצ""ע (שעה""צ ס""ק מ""ו) {ושמעתי מהגר""מ היינעמאן שליט""א בשם הגר""א קוטלר זצ""ל דהשיעור הוא 45 דיגרייס}, ואם הקרקע גם משופע בודאי כשר (ספר מחשבת ישראל, מ""ב דרשו)"	סימן שסב סעיף יא		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם הלחי נוטה לימין או לשמאל?	"החכמת שלמה מחמיר מאד בזה, אבל החזו""א (סי' ע""א ס""ק ו') מקיל כל זמן שהוא עומד כתל המתלקט, ובשם הגר""מ פיינשטיין זצ""ל אומרים דצריך להיות פחות מג' טפחים, אמנם שמעתי מהגר""מ היינעמאן שליט""א בשם הגר""א קוטלר זצ""ל דלא מצינו דהלחי צריך להיות זקוף וביאר רב היינעמאן דכל זמן שהלחי עולה יותר מ-45 דיגרייס הוי לחי כשר {וכן מבואר משעה""צ לקמן (סי' שס""ג ס""ק י""א) דהלחי יכול להיות נטוי אפי' כאמה, אלא שאינו מבואר שם השיעור דיגרייס}"	סימן שסב סעיף יא		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו צורת הפתח מן הצד?	"איתא בגמ' דלא מהני צורת הפתח מן הצד, הרבה ראשונים ס""ל דהיינו כשקנה אינו הולך על גבי הלחי, אבל הרי""ף ורמב""ם פירשו דהיינו כשעושה פתח בסוף הכותל אע""פ שאינו אוכל ב' רוחות, אמנם כתב הב""י דאפי' הרי""ף והרמב""ם מודו דבעינן שהקנה עולה על גבי הלחי, וכן קיי""ל {ולא חיישינן לשיטתם בצוה""פ מן הצד ועושים פתחים בסוף הכותל}"	סימן שסב סעיף יא		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם הלחי אינו מכוון ממש תחת הקנה?	"אע""פ שהוא משוך ממנו משהו מקרי צוה""פ מן הצד ופסול (ב""י, מג""א ס""ק י""ט, מ""ב ס""ק ס""ג), ושמעתי מהגר""מ היינעמאן שליט""א דאפי' אם יש שתי קנים תוך ג' טפחים ולחי תחת האויר שביניהם לא אמרינן בזה לבוד וכשר אלא פסול הוא."	סימן שסב סעיף יא		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם הקנה יכול להיות משוך מצד אחד יותר מצד שני?	"כן (פמ""ג א""א ס""ק י""ט, מ""ב ס""ק ס""ג)"	סימן שסב סעיף יא		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם ציורים אלו נחשבים כצוה""פ מן הצד: 1) אם הלחי אינו עולה למעלה מן הקנה אלא שוה לו 2) אם הקנה תחוב במקצת הלחי כדרך האומנים 3) אם חקק מעט על גבי הלחיים והקנה מונח בחקק 4) אם נעץ מסמר בראש הלחי וקושר בו הקנה 5) אם כורך חוט סביב הלחי וגם עולה ע""ג הלחי?"	"1) הט""ז (ס""ק ד') חידש דכשר כל זמן שאין הלחי עולה למעלה מן הקנה, וכ""כ הא""ר (ס""ק ט""ז), אבל מבואר מריטב""א ורשב""א דאינו כשר, וכן נקטו הרבה אחרונים דלא כהט""ז וא""ר (מ""ב ס""ק ס""ד, שעה""צ ס""ק נ""א) 2) הפמ""ג (סי' שס""ג מש""ז ס""ק י""ט) מצדד להחמיר דהביא הגהות אשר""י (פ""א סי' י""ד) דמחמיר (מ""ב ס""ק ס""ד) {וצ""ב הציור במ""ב דרשו דנראה דציור זה כשר לכו""ע}, וכפשוטו המקור חיים מתיר בזה [ויכול לדחות דכוונתו דוקא כשאינו עולה למעלה מן הקנה] (שעה""צ ס""ק נ""ב), ובספר הל' עירובין זכרון אברהם דוד (עמ' 201, הע' 10) הביאו עוד מקילין הלא המה החזו""א (סי' ז' ס""ק ט'), ערוה""ש (סע' ל""ב), מהרש""ם (ח""א סי' קס""ב, ח""ב סי' קמ""ט) [והערוה""ש ביאר ההגהות אשר""י דהוא נמי מכשיר זה], אכן שמעתי מהגר""מ היינעמאן שליט""א דנוהגין להחמיר בזה 3) אפי' הפמ""ג (מש""ז ס""ק ד') מכשיר כיון דליכא לחי למעלה מהקנה (מ""ב ס""ק ס""ד) 4) ה""נ מכשיר הפמ""ג (מש""ז ס""ק ד', סי' שס""ג מש""ז ס""ק י""ט) שהקנה הולך למעלה מהלחי (מ""ב ס""ק ס""ד) {וצ""ב מאי שנא מתחוב הרי המסמר עולה למעלה מהקנה, ושמעתי מהגר""מ היינעמאן שליט""א לפרש דהכל תלוי כפי ראות בני אדם דבתחוב נראה כאילו הוא באמצע הלחי משא""כ במסמר ניכר דיש כאן מסמר ע""ג הלחי ואינו חלק מהלחי, וכ""כ הכה""ח (ס""ק ק""ז)} 5) התפארת ישראל (פתיחה להל' עירובין) הביא מאביו זצוק""ל וז""ל שאפי' אם כרך החוט סביב הקנה שמן הצד עד שבכריכתו העלהו על ראשי הקנים או שבתחילה הניח החוט על ראש הקנה ואח""כ כרכו סביב הקנה, כשר, דהו""ל כאילו הקנה שלמעלה עקום עכ""ל, ומובא במ""ב (ס""ק ס""ד), אכן מעורר ספר תיקון עירובין (פ""ג הע' ל""א) דהמ""ב רק הביא הציור ראשון דכרך החוט תחילה ואח""כ העלהו, ומשמע דחולק עליו בציור שני היכא דמעלהו תחילה ואח""כ כורכו, ולענ""ד דבריו אינם נכונים, דהוא הבין דהתפארת ישראל מיירי בקנה ראשונה של צוה""פ ובזה התיר בין אם כרך תחילה או בסוף והמ""ב רק פסק כוותיה אם כרך תחילה, ואם זהו פשט בתפארת ישראל א""כ ליכא חידוש כלל במה שהתיר אם כרכו תחילה, ואפי' אם רצה ליישב התפארת ישראל דנקט האי ציור אגב אידך, מ""מ דיוקו במ""ב צ""ע דלפי דבריו המ""ב רק נקט הדבר פשוט עד מאד ומייחסו להתפארת ישראל, אלא נראה ברור דכוונת התפארת ישראל הוא דציור ראשון מיירי בקנה שניה בסוף צוה""פ וציור שני קאי בקנה ראשונה בתחילת צוה""פ [וזהו הלשון ""שבתחילה""] ושניהם עולים לחידוש אחד דהסיבוב אינו פוסל הצוה""פ, ועל כן די להמ""ב לנקוט ציור אחד דשניהם אומרים דבר אחד, כנלענ""ד, וכן פסק הגר""מ היינעמאן שליט""א להקל בכל אופן ע""פ התפארת ישראל ומ""ב [ועדיין צ""ב דהרי מבואר בתוס' מנחות (ל""ג ע""ב) דשייך פתחא שמאי אפי' במשקוף אם אבן נכנסת ואבן יוצאת, ואפשר דקיי""ל כאידך פירוש דלית ליה משקוף כלל]."	סימן שסב סעיף יא		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה הדין בצוה""פ מן הצד שהעמיד עוד לחי למטה מהקנה?"	"כתב המג""א (ס""ק כ') בשם הרא""ם דיש לשלוף את הלחי הפסול מפני הרואים (מ""ב ס""ק ס""ה), ובדיעבד כשר אפי' אם לא שלפו (ערוה""ש סע' ל""א, וכן מבואר בשעה""צ סי' שס""ג ס""ק פ""ו)"	סימן שסב סעיף יא		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו השיעור עובי 1) ללחי 2) לקנה?	"1) יש להם דין מחיצה ולא ינידו ברוח מצויה (מ""ב ס""ק ס""ו) [אפי' משהו הניכר לעינים (הגר""מ היינעמאן שליט""א), והחזו""א (סי' ע""ז ס""ק ו') מקיל אם נד פחות מג' טפחים, וע""ע בערוה""ש לקמן (סי' שס""ג סע' ח') לגבי לחי גרידא דמקיל אם מתנדנד מעט], וגם צריכים להיות חזק כ""כ כדי לקבל דלת של קש או קנים (שו""ע), ומ""מ הכותל שהם מחוברים בו יכול לסייע לעשותו כבריאה (שעה""צ לקמן סי' שס""ג ס""ק כ""ב) 2) כשר אפי' בכל דהו (ב""י, ביה""ל ד""ה וקנה), ומדינא כשר אפי' אם מנדדין ברוח כל זמן שאינם נופלים (מחה""ש), אכן המ""ב (ס""ק ס""ו) הביא המשכנות יעקב (או""ח סי' קכ""ג) דמחמיר שלא יתנדד ברוח כלל [והשעה""צ (לקמן סי' שס""ג ס""ק י""א) סותם כהמחה""ש], והערוה""ש (סע' ל""ז) מקיל כפשטות הב""י אלא שמסיים דלא יתנדנדו הרבה ברוח {וכן נראה עיקר}, והחזו""א (סי' ע""ז ס""ק ו') מחמיר כהמשכנות יעקב דס""ל דאין חילוק בין קנה ולחי אבל מקיל כל זמן שמתנדנד פחות מג' טפחים וגם אינו מתנדנד למטה מעשרה או מבין הלחיים"	סימן שסב סעיף יא		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם הקנה כפוף למטה [ואינו מתנדד ברוח]?	"המשכנות יעקב (או""ח סי' קכ""ג) מחמיר שלא יכוף ג' טפחים (מוזכר בקיצור בשעה""צ ס""ק נ""ו), אכן מסתימת שאר הפוסקים אינו משמע כן, וכן מסתבר דקשה מאד למתוח חבל כל דהו באופן שלא יכוף ג' טפחים אם הולך הרבה אמות, וכן מבואר מפוסקים שדנו בחוטי טעלעגראף וחשמל דודאי הם נכפפים יותר מג' טפחים, אלא שהגדיר הגר""מ היינעמאן שליט""א דהכל תלוי כפי ראות בני אדם אם נראה ככפוף יותר מדאי [וה""ה כשיוצא מבין הלחיים, ודלא כחזו""א דס""ל דפסול אפי' אם הוא ראוי לצאת מבין הלחיים] {ונראה דלפי התפארת ישראל כולם כשרים שסוף כל סוף ראשי הקנה עולה על גבי הלחיים}"	סימן שסב סעיף יא		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם צריך היכר ציר?	"הרא""ש והטור משמע דס""ל דצריך היכר ציר וכפשטות הגמ' (וכן פסק המשכנות יעקב או""ח סי' קכ""ג), אכן אינו מוזכר ברי""ף ורמב""ם ולא בשאר פוסקים, והב""י הביא מתיקון עירוב מימי רש""י דלא היה היכר ציר דפירשו הגמ' כפירוש הרמ""ך [והיינו כשאמר בגמ' אמרו לו לא אמר ולא כלום, ר""ל א""צ היכר ציר (וכ""כ הערוה""ש סע' ל""א)], והוסיף הערוה""ש דלשון קנה מכאן וקנה מכאן משמע דסגי בזה וא""צ היכר ציר"	סימן שסב סעיף יא		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם יש חיוב מזוזה על צוה""פ?"	"החזו""א (יו""ד סי' קע""ב ס""ק ג') ס""ל דבעצם יש חיוב מזוזה אלא שאין קובעין עליה מפני שאינה משתמרת וגם יש שותפות עכו""ם, אבל המקור חיים ומהרש""ם (ח""ד סי' ע""א) ס""ל דהוי פתח לענין שבת ולא לענין מזוזה"	סימן שסב סעיף יא		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה הדין בלחי בתמונת ""Y""?"	"שמעתי מהגר""מ היינעמאן שליט""א בשם הגר""א קוטלר זצ""ל דשני ראשין הוו לחי, וה""ה בתמונה ""h"" שיכול לחבר הקנה בין לצד המעלה בין לצד המטה"	סימן שסב סעיף יא		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה הדין בלחי אחד שהוא כתמונה ""V"" הפוך?"	"אם הולך על גבי ראשו פשוט דכשר אבל אם אינו הולך על גבי ראשו ממש האב""נ (או""ח סי' רצ""א) מכשיר דעדיין הוא למעלה ממקצתו, אבל החזו""א (סי' ע""א ס""ק י""ב) ס""ל דהוי מן הצד, וכן נקט תיקון עירובין (פ""ג סע' י""ז) להחמיר, וכן שמעתי מהגר""מ היינעמאן שליט""א"	סימן שסב סעיף יא		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם יש הפסק באמצע הלחי?	"מט""ז (לקמן סי' שס""ג ס""ק י""ט) משמע דמהני לבוד בלחי של צוה""פ דכתב בחיפופים כשרים, אכן הפמ""ג (מש""ז שם) כתב בשם התוספת שבת דאינו מותר אלא תוך ג' טפחים לקרקע אבל אח""כ הוי כפתחא שמאי (תיקון עירובין פ""ב סע' י""ב), ועי' מש""כ לקמן סי' שס""ג סע' כ""ו"	סימן שסב סעיף יא		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	אם יש דבר שמפסיק בין הלחי והקנה, כיצד משערין אם דבר זה חלק מהלחי או חלק מהקנה?	"שמעתי מהגר""מ היינעמאן שליט""א דאם גובהו יתירה מעל רחבו הוי חלק מהלחי, ואם רחבו יתירה מעל גובהו הוי חלק מהקנה (וכ""כ ספר הל' עירובין זכרון אברהם דוד, עמ' 204-205) {ועי' לקמן (סי' שס""ג סע' כ""ו) דיש שיטת תוספת שבת דס""ל דגג אינו מפסיק בין לחי לקנה שעל גביו, אבל קיי""ל כהט""ז דצריך לעשות נקב גג (מ""ב שם ס""ק קי""ב, שעה""צ שם ס""ק פ""ז)}"	סימן שסב סעיף יא		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בכיפה?	"נחשב כצוה""פ אם יש ברגליה י' טפחים קודם שהתחיל להתעגל, אכן הרבה ראשונים ס""ל דלמעלה צריך כדי לרבע ולא סגי בעיגול לבד, וכן החמירו התוספת שבת (סי' שס""ג ס""ק ס""ד) והפמ""ג (סי' שס""ג מש""ז ס""ק י""ט) וחת""ס (או""ח סי' צ""ו) והמשכנות יעקב (או""ח סי' קכ""ג), אכן החזו""א (סי' ע""א ס""ק ג') מקיל כפשטות המחבר, וכן מבואר משעה""צ לקמן (סי' שס""ג ס""ק י""א) דמקיל, ולמעשה תיקון עירובין (פ""ד הע' ג') מצדד להקל לגבי עירובין, וכן שמעתי מהגר""מ היינעמאן שליט""א דמדינא כשר אבל עדיף לעשותו ישר."	סימן שסב סעיף יב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם התחיל להתעגל מיד סמוך לקרקע?	"רש""י (יומא י""א ע""א) כתב דצריך רגליה י' טפחים קודם שיתחיל העיגול ותתמעט רחבה, משמע דאם אינו מתמעט מרחבה הוי פתח אפי' אם מתעגל סמוך לקרקע, אכן יש בזה מח' ראשונים, ופשטות המחבר כאן משמע דמחמיר אם מתעגל מיד סמוך לקרקע (עי' תיקון עירובין פ""ד הע' ב')"	סימן שסב סעיף יב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בפתח שהקנה כמין צריף (טי-פי)?	"דינו ככיפה ואם יש גובה עשרה כשר (עי' תיקון עירובין פ""ד סע' ב') ע""פ הגדרת ר' אהרן דתלוי ב-45 דיגרייז, אמנם החכמ""ש והחזו""א ס""ל דצריך להיות ישר ממש, ורשז""א ס""ל דיש לפקפק ביותר מג' טפחים {והכל תלוי בהגדרה בפתחי שמאי וצ""ב כיצד להגדיר}"	סימן שסב סעיף יב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם יש הרבה לחיים זה אחר זה תחת הקנה שעל הרחוב?	"הגר""מ פיינשטיין זצ""ל התיר אם בודק הראשון ואחרון, אבל שמעתי הגר""מ היינעמאן שליט""א דיש בזה חשש פתחי שמאי שהקנה עולה ויורד אלא צריך לבדוק כל לחי ולחי בפנ""ע {אבל לכאורה לפי התפארת ישראל יהא כשר דסוף כל סוף הקנה עולה ע""ג הלחיים}"	סימן שסב סעיף יב		
