#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ב' עידי קידוש החודש, מה עושים אם נמצאו דבריהם מכוונים?</p><p dir='rtl'>ואם נמצא שלא?	אם מכוונים עדותם קיימת, ושואלים את שאר העדים ראשי פרקים שלא יצאו בפחי נפש, כדי שיהו רגילים לבוא.</p><p dir='rtl'>אין מכוונים, אין עדותם קיימת, אך מצטרפים לעדות אחרת. [כמבואר לגבי מרדעות].	<br/>ראש השנה דף כד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"&nbsp;מה התשובה לשאלה אם הלבנה לפני החמה או לאחריה?<p></p><p dir=""rtl"">והאם היא לצפונה או לדרומה?</p>"	אם אמר לפני החמה לא אמר כלום, דלא ראתה חמה פגימת לבנה.</p><p dir='rtl'>בימות החמה לבנה לדרום החמה. בימות הגשמים לבנה לצפון החמה.	<br/>ראש השנה דף כד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ראינוהו במים ועששית וכו' לא אמר כלום. חציו במים וכו' לא אמרו כלום. אי כולו כ&quot;ש חציו?</p><p dir='rtl'>ראינוהו ושוב ראינוהו אין מעידים עליו, מדוע וכי לעולם צריכים לראותו?	ה&quot;ק אפילו חציו ברקיע וחציו במים לא מהני.</p><p dir='rtl'>והכוונה שראו שלא מדעתם, ושוב נתבוננו לראות מדעתם ולא ראו. וחיישינן שהיה ענן.	<br/>ראש השנה דף כד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מנ&quot;ל שראש ב&quot;ד אומר מקודש?</p><p dir='rtl'>וכל העם עונים אחריו? (2)</p><p dir='rtl'>וכופלים מקודש מקודש?	וידבר משה את מועדי ה'.</p><p dir='rtl'>אשר תקראו אותם, קרי אשר תקראו אתם.</p><p dir='rtl'>או אלא הם מועדי, הם יאמרו מועדי.</p><p dir='rtl'>מקראי קודש לשון רבים.	<br/>ראש השנה דף כד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם מקדשים את החודש לפלימו ולראב""צ ומדוע?<p></p><p dir=""rtl"">וכמי הלכה?</p><p dir=""rtl"">והאם יש ראייה ממתני' דראוהו ב""ד וכל ישראל דקתני מעובר ולא מקודש?</p>"	"לפלימו שלא בזמנו מקדשים, בזמנו אין מקדשים שא""צ קידוש.<p></p><p dir=""rtl"">לראב""צ לעולם אין מקדשים, דכתיב וקידשתם את שנת החמישים, שנים אתה מקדש ולא חודשים.</p><p dir=""rtl"">לשמואל הלכה כראב""צ. אך ממתני' אין ראייה דרבותא קאמר דמעובר, אף שכל ישראל ראוהו.</p>"	<br/>ראש השנה דף כד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	איך הותר לר&quot;ג לקיים צורות בעלייתו, הא כתיב לא תעשון אתי? (3 למסקנא).	א. אחרים עשו לו. וחשדא ליכא דשכיחי רבים גביה.</p><p dir='rtl'>ב. של פרקים היה.</p><p dir='rtl'>ג. להתלמד שאני, דאתה למד להבין ולהורות.	<br/>ראש השנה דף כד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לעשות מנורה של ששה או של שמונה קנים?</p><p dir='rtl'>ושל שבעה של מתכת או של עץ?	ששה ושמונה שרי.</p><p dir='rtl'>שבעה של שאר מתכות אסור, דבמקדש כשרה כך בדיעבד.</p><p dir='rtl'>של עץ מח' רבנן ור' יוסי אי כשרה כה&quot;ג במקדש.	<br/>ראש השנה דף כד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מדוע אין להוכיח לאסור צורת חמה ולבנה מהברייתות דלהלן: </p><p dir='rtl'>לא תעשון כדמות שמשי?</p><p dir='rtl'>לא תעשו כדמות שמשי המשמשים לפני במרום? [ואיך א&quot;ש עם הא דפרצוף אדם אסור].</p><p dir='rtl'>לא תעשו כדמות שמשי כגון אופנים ושרפים וכו'?</p><p dir='rtl'>אשר בשמים לרבות חמה ולבנה? [וא&quot;ה אפילו שלשול קטן נמי].</p><p dir='rtl'>ומהיכן למדו למסקנא לאסור?	לא אסרה תורה אלא שמשים שאפשר לעשות כמותם כהיכל ומנורה.</p><p dir='rtl'>לא נאסר אלא ד' פנים יחד. [ואדם בפנ&quot;ע אסור משום דכתיב לא תעשון אתי, לא תעשון אותי].</p><p dir='rtl'>לא נאסר אלא שבמדור העליון.</p><p dir='rtl'>ההוא לעובדם. [ואה&quot;נ דגם שלשול קטן ומסיפא דקרא נפקא].</p><p dir='rtl'>ולמסקנא למדו מלא תעשון כדמות שמשי כגון חמה ולבנה.	<br/>ראש השנה דף כד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מדוע אמר שמואל לרב יהודה לאבד צורת חותמו?</p><p dir='rtl'>ומה דין חותם בולט ושוקע?	לס&quot;ד משום דאסור אף כשאחרים עשו לו.</p><p dir='rtl'>למסקנא משום חשדא.</p><p dir='rtl'>חותם בולט אסור לקיים ומותר לחתום.</p><p dir='rtl'>שוקע מותר לקיים ואסור לחתום.	<br/>ראש השנה דף כד		
