#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם משנה מקום בדברים שטעונים ברכה במקומן?	"רב חסדא ס&quot;ל דא&quot;צ לברך עליהם, ורב ששת ס&quot;ל דצריך לברך עליהם [אלא אם הניחו שם מקצתם], והרמב&quot;ם והרי&quot;ף פסקו כרב ששת, והרא&quot;ש פסק כרב חסדא [וכתב האג&quot;מ (או&quot;ח ח&quot;ה סי&#x27; ט&quot;ז אות י&#x27;) דת&quot;ח יראי ה&#x27; יקיים השתי שיטות]"	סימן קעח סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין לגבי ברכה אחרונה?	"לפי הרמב&quot;ם צריך לברך ברכה אחרונה קודם שעוקר עצמו ממקומו, ואפי&#x27; אם לא בירך קודם שעקר צריך לברך כשחוזר למקומו, אבל לפי הרא&quot;ש א&quot;צ לברך ברכה אחרונה כלל"	סימן קעח סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	לפי המחבר, מה הדין כשהולך 1) מבית לבית 2) מחדר לחדר 3) מפינה לפינה?	"♦ עיין תרשים בסוף הספר ♦<br><img src=""paste-af10d67b1e2bc4361807b3dc23011c604ca75e5b.jpg"">"	סימן קעח סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מהני 1) דעת 2) לראות מקום הראשון?	"1) מהני מחדר לחדר ולא מהני מבית לבית (תוס&#x27; פסחים ק&quot;א ע&quot;א, רמ&quot;א) [ודלא כלבוש ורבינו נסים גאון דס&quot;ל דמהני אפי&#x27; מבית לבית (ערוה&quot;ש סעי&#x27; י&quot;א), ודלא כהר&quot;ן דס&quot;ל דלא מהני אפי&#x27; מחדר לחדר] 2) כתב המג&quot;א (ס&quot;ק ב&#x27;) דמהני מחדר לחדר [ודלא כאבן העוזר המובא בשע&quot;ת (ס&quot;ק א&#x27;)], אבל מבית לבית מסתפקים הפוסקים אם מהני (מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ב, ביה&quot;ל ד&quot;ה לפתח), ומשמע משעה&quot;צ (ס&quot;ק ט&#x27;) דמבית לבית מהני אם רואה מקומו הראשון וגם היה דעתו עליו"	סימן קעח סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו בכלל רואה מקומו הראשון?	"אפי&#x27; אם רואה מקצת מקומו (מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ב) {ומשמע מהביה&quot;ל (ד&quot;ה לפתח) דאפי&#x27; אם הוא יכול לראות מקומו הראשון ע&quot;י סיבוב גופו סגי מדאוקמיה הציור דפתח ביתו כגון בפתחו נעול}"	סימן קעח סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כשצריך לברך המוציא עוד הפעם, האם צריך ג&quot;כ ליטול את ידיו?	"אם הפליג והסיח דעתו צריך ליטול את ידיו בברכה (ביה&quot;ל ד&quot;ה המוציא, מ&quot;ב לעיל סי&#x27; קס&quot;ד ס&quot;ק י&quot;ג), ואם לא הסיח דעתו הביה&quot;ל מסתפק אם צריך ליטול את ידיו עוד הפעם [וזהו דוקא לפי המחבר דס&quot;ל דנחשב כשינוי מקום (ר&quot;י באק)]"	סימן קעח סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	לפי המחבר, מה הדין כשמניח מקצת חברים?	"מהני כשחוזר למקומו דא&quot;צ לא ברכה אחרונה ולא ברכה ראשונה, אבל אם אינו חוזר למקומו לא מהני וצריך ברכה אחרונה וראשונה (מג&quot;א ס&quot;ק ז&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק ל&quot;א) {וזהו דוקא בדבר שא&quot;צ ברכה במקומן אבל בדבר שצריכין ברכה במקומן בודאי צריך לחזור למקומו הראשון לברך ברכה אחרונה, ונראה דזהו החילוק דבדבר שצריכין ברכה במקומן מוכרח לחזור למקומו משא&quot;כ כשהניחו מקצת חברים מדינא יכול לברך ברכה אחרונה במקומו וא&quot;צ לחזור אלא שהוא רוצה לחזור מחמת חבריו} [ועי&#x27; בבית הלוי (פרשת יתרו פרק י&quot;ט) דכתב ע&quot;ד דרוש דה&quot;ה אם יש חבורה שלומדים תורה ומקצתן הולכים לעסוק בפרנסה לא מקרי יציאה, וזהו פשט בפסוק שמח זבולון בצאתך אחרי שיששכר באוהליך (מאיר עוז עמ&#x27; 138)]"	סימן קעח סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו הגדר של מקצת חברים?	"אפי&#x27; אחד, ואפי&#x27; אם אינו זקן או חולה (ב&quot;י, מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ד, שעה&quot;צ ס&quot;ק י&quot;ב), ואפי&#x27; קטן מהני אם הוא מגיל שש ולמעלה (אור לציון ח&quot;ב פמ&quot;ו תשובה י&quot;ז), והכה&quot;ח (ס&quot;ק ז&#x27;) הביא מהריק&quot;ש דמהני חברים שאינם אוכלים אבל המחזיק ברכה ס&quot;ל דוקא כשאוכלים עמו, והמאמר מרדכי ס&quot;ל דאם כבר ברכו אזדו לה {ונראה דאם נתחברו ע&quot;ד לאכול ביחד אז אמרינן דאם כבר ברכו ברכה אחרונה אזדו החבורה, אבל אם כל ההתחברות לא היה לאכילה יתכן דמהני}"	סימן קעח סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין כשהולך 1) למפרסת 2) לדירה אחרת תחת גג אחת?	"1) יש בזה מח&#x27; אחרונים (עי&#x27; מ&quot;ב דרשו) [והערוה&quot;ש (סעי&#x27; י&#x27;) כתב דמבית לחצר אינו שינוי מקום, אבל הוא מיירי כשרואה מקומו הראשון] {ולכאורה מאגרא לארעא משמע דכל שהוא רשות אחד הוי כמו מחדר לחדר אע&quot;פ שאינו תחת גג אחד} 2) ה&quot;נ יש מח&#x27; הפוסקים (עי&#x27; מ&quot;ב דרשו), והערוה&quot;ש (סעי&#x27; י&quot;א) משמע ה&quot;נ לקולה דנחשב כמחדר לחדר"	סימן קעח סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין כשהתחיל לאכול ברחוב, וגמר לאכול במכונית?	"אפי&#x27; בלא ההיתר דהולכי דרכים הוי כמו מחדר לחדר ומותר לכתחילה אם היה דעתו עליו מתחילה (וזאת הברכה פ&quot;ו סעי&#x27; א&#x27;) [ודלא כהשערי הברכה (פ&quot;ט סעי&#x27; כ&quot;ג) דס&quot;ל דהוי שינוי מקום], ועי&#x27; להלן."	סימן קעח סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין כשאוכל מתאנה בחוץ 1) אם הוא מוקף מחיצות 2) אם אינו מוקף מחיצות?	"1) דינו כמפינה לפינה (מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ה), ואפי&#x27; אם אינו רואה מקומו הראשון א&quot;צ לברך 2) אם אינו רואה מקומו הראשון צריך לחזור ולברך אלא אם היתה דעתו עליו (ראב&quot;ד, מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ה, שעה&quot;צ ס&quot;ק כ&#x27;) [והמג&quot;א ס&quot;ל דלא מהני דעת כשאינו מוקף מחיצות]"	סימן קעח סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם יש עירוב סביב הגן או העיר?	"בספר וזאת הברכה (פ&quot;ו אות א&#x27;) הביא בשם ריש&quot;א דדינו דמוקף מחיצות, והשיג עליו השערי הברכה (פ&quot;ט הע&#x27; ל&quot;ג) דפשוט דלא מהני דאינו נראה כמקום אחד, ונראה להר&quot;י באק להכריע דיש חילוק, לגבי תאנה אחת שאינו רואה מקומו הראשון אז אמרינן דאם בעצם הוא מוקף מחיצות ע&quot;י עירוב הוי כחדר אחד ולא צריך להיות נראית כרשות אחת [וכן משמע ממ&quot;ב (ס&quot;ק כ&quot;ה) דדינו כמפינה לפינה בחדר אחד], אבל אם הולך מאילן לאילן דקיי&quot;ל כהחיי&quot;א דאם הוא מוקף מחיצות הוי כמחדר לחדר ומסתמא דעתו עליו, בזה אמרינן דצריך להיות נראית כחדר אחד ולא מהני עירוב, ודו&quot;ק."	סימן קעח סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו שיטת הרמ&quot;א לגבי 1) ברכה אחרונה 2) שינוי מקום?	"1) קיי&quot;ל כהרא&quot;ש דלעולם א&quot;צ לברך ברכה אחרונה 2) בדברים שטעונים ברכה במקומן ליכא שינוי מקום [ואפ&quot;ה חידש הערוה&quot;ש (סעי&#x27; ה&#x27;) דאפי&#x27; כשחוזר למקומו צריך לאכול שם מעט קודם בהמ&quot;ז], בדברים שאינם טעונים ברכה במקומן צריכים ברכה אלא אם השאיר מקצת חברים [וזהו הסכמת הפוסקים, ודלא כהב&quot;ח וט&quot;ז (ס&quot;ק ו&#x27;) דס&quot;ל דלא מהני מקצת חברים]"	סימן קעח סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם אכל פחות מכזית פת?	דינו כדברים שאינן טעונים ברכה במקומן, ואם יצא מביתו צריך ברכה אחרת ולכתחילה לא ילך מחדר לחדר (מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ח), ופשוט דמהני מקצת חברים (כה&quot;ח ס&quot;ק י&quot;ט, א&quot;א מבוטשאטש), ולא מהני מה שהוא אוחז המאכל בידיו (מ&quot;ב ס&quot;ק ל&quot;ט)	סימן קעח סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם אכל דברים שטעונים ברכה במקומן עם דברים שאינן טעונים ברכה במקומן?	"כתבו תוס&#x27; בפסחים (ק&quot;א ע&quot;ב) דא&quot;צ לברך על היין דלקבעיה קמא הדר (מג&quot;א ס&quot;ק ו&#x27;, ביה&quot;ל ד&quot;ה ואכל), ומסתימת הלשונות משמע דה&quot;ה כשאכל מיני מזונות עם שאר פירות (רח&quot;פ שיינברג, וכן דייק השערי הברכה (פ&quot;ט הע&#x27; ט&#x27;) מהביה&quot;ל), אבל הקצות השולחן וריש&quot;א ס&quot;ל דדוקא בפת אמרינן הכי ולא במיני מזונות (וזאת הברכה פ&quot;ו סעי&#x27; ב&#x27; אות 6) {ויש לפרש המח&#x27; דמבואר בקצות השולחן דהפשט הוא דגם היין צריך הבהמ&quot;ז משא&quot;כ במזונות שהשאר פירות אינם נפטרים ע&quot;י המעין שלש, אבל מצד שני מצי למימר דכיון דצריך לחזור למקומו מחמת המזונות הוי כמו שהשאיר מקצת חברים [ולפי&quot;ז לכו&quot;ע כשאוכל שבעת המינים עם שאר פירות או יין עם שאר משקים למ&quot;ד דנחשבין כדברים הטעונים ברכה במקומן לכו&quot;ע א&quot;צ לברך], והר&quot;י באק רצה להביא קצת סמך לצד השני, דהרי כתב המג&quot;א לעיל (סי&#x27; קע&quot;ד ס&quot;ק י&quot;ד) דאם רוצה להוציא עצמו מספק ברכת שהכל על מים באמצע הסעודה ישתה מעט מים בתחילת הסעודה, וכתב המג&quot;א דלא יעקר ממקומו קודם שאוכל, ומשמע דלאחר שהתחיל הסעודה מותר לו לעקור ממקומו, והרי מיירי כששתה פחות משיעור רביעית כדמבואר שם וא&quot;כ א&quot;צ ברכה אחרונה כלל ואפ&quot;ה לא נחשב כשינוי מקום כשעוקר מקומו באמצע הסעודה, ש&quot;מ דאין הפשט דבהמ&quot;ז פוטרת היין אלא הפשט הוא דצריך לחזור למקומו הראשון מחמת הבהמ&quot;ז, ואפשר לדחות דכוונת המג&quot;א במש&quot;כ דוקא קודם הסעודה משום דלאחר שהתחיל הסעודה ושותה רביעית מים בודאי מותר לו לעקור ממקומו, ועוד המ&quot;ב (סי&#x27; קע&quot;ד ס&quot;ק ל&quot;ו) השמיט תיבות &quot;קודם הסעודה&quot;. למעשה, נהי דיש לצדד כהצד דא&quot;צ לברך נראה דכיון דהוא מח&#x27; הפוסקים כדאי לצאת מידי ספק} "	סימן קעח סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין למעשה כשאוכל פירות מחדר לחדר?	"כתב הביה&quot;ל (ד&quot;ה בבית) דיש ב&#x27; גרסאות בגמ&#x27; פסחים, לחד גירסא ליכא חילוק בין שינוי מקום לגבי ברכות לשינוי מקום לגבי קידוש במקום סעודה ובשניהם ליכא שינוי מפינה לפינה אבל הוי שינוי מחדר לחדר [אלא אם רואה מקומו הראשון או דעתו עליו], אבל יש גרסא דיש חילוק ביניהם ובקידוש אפי&#x27; מפינה לפינה הוי שינוי אבל לגבי ברכות אפי&#x27; מחדר לחדר אינו שינוי, ולמעשה ראוי להחמיר לכתחילה שלא לשנות מחדר לחדר אם לא היה בדעתו מתחילה או רואה מקומו הראשון, אבל בדיעבד א&quot;צ לברך. וכתבו הפוסקים (רשז&quot;א, ריש&quot;א, רח&quot;פ שיינברג, השבט הלוי) דבזה&quot;ז רגילין לילך באמצע הסעודה מחדר לחדר בכל הבית והוי כאילו כוון בפירוש, ועוד כתב הא&quot;א מבוטשאטש דא&quot;צ בדעת בודאי לאכול שם אלא אולי יאכל שם. [ועוד כתבו האחרונים דא&quot;צ לאכול שם, אלא סגי בכוונה לילך שם (מ&quot;ב דרשו)]"	סימן קעח סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם שייך היסח הדעת באכילת פת?	"מבואר בהרמ&quot;א דשייך היסח הדעת, והשיג עליו האבן העוזר דמבואר לקמן (סי&#x27; קע&quot;ט) דאינו היסח הדעת אלא כשאומר הב לן ונברך, ותי&#x27; הביה&quot;ל (ד&quot;ה אם) דהיינו דוקא כשהוא אוכל במקום אחד אבל כשעקר והלך למקום אחר הוי היסח הדעת אע&quot;פ שלא אמר הב לן ונברך, וגם צריך ליטול את ידיו בלא ברכה (ביה&quot;ל ד&quot;ה צריך) {וצ&quot;ב דהרמ&quot;א כתב לעיל (סי&#x27; קנ&quot;ח סעי&#x27; ז&#x27;) דצריך לברך על נטילת ידים על היסח הדעת גרידא}"	סימן קעח סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו הטעמים דלכתחילה לא יעקר ממקומו?	"1) שמא ישכח לחזור למקומו ולברך (בעל המאור, מלחמת ה&#x27;, רמ&quot;א) [ולפי&quot;ז אם יחזור מיד או אכל דברים שאינם טעונים ברכה במקומן או הזמינו לאכול עוד במקום השני לית לן בה, וה&quot;ה דמהני לעשות שומר (רח&quot;פ שיינברג)]&lt;br&gt;2) שמא ישהה עד שירעב ויפסיד הברכה אחרונה (תוס&#x27;, רא&quot;ש) [ולפי&quot;ז אם לא יפליג לית לן בה (מ&quot;ב ס&quot;ק ל&quot;ד)]&lt;br&gt;3) לכתחילה צריך לברך במקומו הראשון ולא ילך למקום אחר אפי&#x27; אם יחזור למקומו, אבל אם דעתו מתחילה לכך לית לן בה (ר&quot;ן, שו&quot;ת רמ&quot;א סי&#x27; א&#x27;, ב&quot;ח, מג&quot;א ס&quot;ק ח&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק ל&quot;ג) [וטעם זה שייך רק בדברים הטעונים ברכה במקומן]"	סימן קעח סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	למעשה, מה יעשה אם צריך לעקור ממקומו באמצע הסעודה ולא היה בדעתו בתחילה?	אם אפשר לגמור סעודתו ולברך בהמ&quot;ז טוב, ואם לאו לא יברך בהמ&quot;ז אלא אם משער שיפליג הרבה, ובפרט אם לא יניח מקצת חברים, ואז יברך בהמ&quot;ז (מ&quot;ב ס&quot;ק ל&quot;ה, ביה&quot;ל ד&quot;ה בלא)	סימן קעח סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין כשאוכל דברים שאינם טעונים ברכה במקומן?	הכא ליכא חשש אלא שמא יפסד הברכה אחרונה, ולפיכך לכתחילה יגמור אכילתו ויברך ברכה אחרונה, ואם לא גמר סעודתו אם משער שיפליג הרבה ושמא ישהה עד שירעב ויפסיד ברכתו יברך ברכה אחרונה מיד אבל אם דעתו לחזור מיד לא יברך ברכה אחרונה מיד, אבל מותר לו להמשיך אכילתו במקום אחר [ופשוט דבכל מקום שממשיך אכילתו צריך ברכה ראשונה] (מ&quot;ב ס&quot;ק ל&quot;ו, שעה&quot;צ ס&quot;ק כ&quot;ו וכ&quot;ז, ביה&quot;ל ד&quot;ה דחיישינן)	סימן קעח סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מתי מותר לעקור ממקומו לכתחילה?	"1) לצורך מצוה, ולפי הכלבו דוקא עוברת אבל הביה&quot;ל (ד&quot;ה עוברת) מצדד דא&quot;צ להיות עוברת [והמ&quot;ב לקמן (סי&#x27; תפ&quot;ה ס&quot;ק ג&#x27;, ושעה&quot;צ שם ס&quot;ק ב&#x27;) סותם כמצוה עוברת]&lt;br&gt;2) אם דעתו לחזור מיד [אבל דעת זה לא מהני להב&quot;ח והמג&quot;א דס&quot;ל דאינו יכול לזוז ממקומו]&lt;br&gt;3) אם דעתו עליו מתחילה [ועי&#x27; בערוה&quot;ש (סעי&#x27; ח&#x27;) דהביא הא&quot;ר שגמגם קצת בזה]&lt;br&gt;4) אם אוכל דברים שאינם טעונים ברכה במקומן ודעתו להמשיך אכילתו במקום השני [וצריך עוד ברכה ראשונה, אבל לא יברך ברכה אחרונה כיון שאינו מפליג] {ונמצא כשיש לו איזה צורך מותר לו לשנות מקומו ולברך ברכה ראשונה עוד הפעם, ולא חיישינן לברכה שאינה צריכה, כן מבואר משעה&quot;צ (ס&quot;ק כ&quot;ו) דאינו חושש אלא לשמא ישהה ולא חייש לברכה שאינה צריכה, וכן מבואר מביה&quot;ל (סד&quot;ה בלא) דמצרף דעת הרמב&quot;ם למימר דליכא חשש ברכה שאינה צריכה, ש&quot;מ דהיכא דצריך לברך מדינא ליכא חשש ברכה שאינה צריכה (ר&quot;י באק)}"	סימן קעח סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה הדין בגן 1) שאינו מוקף מחיצות 2) המוקף מחיצות? (דעת/רואה מקומו)&lt;br&gt;1) לפי המג&quot;א (ס&quot;ק ט&#x27;) לעולם צריך לברך על כל אילן ואילן ואפי&#x27; בדעת [ולגבי רואה מקומו הראשון, לפי הט&quot;ז (ס&quot;ק ט&#x27;) צריך לברך דס&quot;ל דהוי כמו מגן לגן, ולפי הלבושי שרד לפי המג&quot;א א&quot;צ לברך, והשעה&quot;צ (ס&quot;ק ל&quot;א) מצדד דדין ראייה תלוי בדין דעת], אבל לפי הגר&quot;א לפי הראב&quot;ד מהני דעת [דס&quot;ל דדינו כמחדר לחדר], וכן פסק החיי&quot;א דמהני דעת, ובראייה לחוד לפי הט&quot;ז צריך לברך דהוי כמו מגן לגן (וכן נקט הערוה&quot;ש סעי&#x27; י&quot;ב) אבל לפי השעה&quot;צ (ס&quot;ק ל&quot;א) כיון דדעת מהני ה&quot;ה דמהני ראיה (מ&quot;ב ס&quot;ק ל&quot;ח), ופשוט דבשטח פתוח ולא ייחדה לאכול מאילן זה בדוקא פשוט דתלוי בראיית המקום (וזאת הברכה פ&quot;ו סעי&#x27; א&#x27; אות 4). 2) לפי המג&quot;א (ס&quot;ק ט&#x27;) מהני כשיש לו דעת [דס&quot;ל דהראב&quot;ד מיירי כשמוקף מחיצות, אמנם יש צד בשעה&quot;צ (ס&quot;ק ל&#x27;) דהמג&quot;א ס&quot;ל דהראב&quot;ד גופה ס&quot;ל דמהני דעת אפי&#x27; כשאינו מוקף מחיצות אלא שהשו&quot;ע לא פסק כוותיה אלא כשהוקף מחיצות], וכן ס&quot;ל המאמר מרדכי והאבן העוזר דאפי&#x27; במוקף מחיצות בעי דעת, אבל החיי&quot;א ס&quot;ל דבמוקף מחיצות לא בעי דעת בפירוש אלא מסתמא דעתו על כל הגן (מ&quot;ב ס&quot;ק ל&quot;ח, שעה&quot;צ ס&quot;ק ל&#x27;) {ולמעשה, ממ&quot;ב משמע דמכריע כהחיי&quot;א}"		סימן קעח סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין כשהולך מגן לגן?	"הוי כמו מבית לבית, ואפי&#x27; כששניהם אינם מוקפים מחיצות ורואה זה את זה לא מהני (מ&quot;ב ס&quot;ק ל&quot;ט) {וצ&quot;ע קצת דכאן סותם דלא מהני ראיית מקומו הראשון מבית לבית, ולעיל (ס&quot;ק י&quot;ב) מסתפק בדבר}"	סימן קעח סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם אכילת תאנה בדוקא?	"הערוה&quot;ש (סעי&#x27; י&quot;ב) כתב סברא דדוקא תאנה משום שאין מתבשלים כולם כאחד ולכן כשליקט במזרח לא עלה בדעתו שגם במערב יהיו מבושלים, אכן למעשה המ&quot;ב (ס&quot;ק כ&quot;ד) כתב דלאו דוקא פירות תאנה, ובפרט למ&quot;ד שבעה המינים הוו בכלל דברים שטעונים ברכה במקומן (שעה&quot;צ ס&quot;ק י&quot;ז)"	סימן קעח סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם שינה מקומו בין הברכה להאכילה?	הוי הפסק ואינו יוצא בברכתו, ודוקא מבית לבית ולא מחדר לחדר (מ&quot;ב ס&quot;ק ל&quot;ט)	סימן קעח סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם אינו מפסיק מלאכול כשיצא מביתו?	"כתב האג&quot;מ (או&quot;ח ח&quot;ב סי&#x27; נ&quot;ז) דאם לא הפסיק יותר מכדי דיבור אינו הפסק ויכול להמשיך לאכול בלא ברכה, ורשז&quot;א ס&quot;ל דאם נשאר הסוכריה בתוך פיו א&quot;צ לברך, אבל החזו&quot;א ס&quot;ל דצריך להוציא הסוכריה מתוך מפיו ולברך עליו (מ&quot;ב דרשו), ועי&#x27; בשערי הברכה (פ&quot;ט הע&#x27; ה&#x27;) דמשבח האג&quot;מ דכל הענין דשינוי מקום הוא סימן לסיום אכילתו אבל אם הוא ממשיך לאכול אין זה סימן לסיום אכילתו, ע&quot;ש. {ואפשר לפרש שיטת רשז&quot;א דא&quot;צ לברך אפי&#x27; אם שינה מקומו דהרי ראינו לעיל (סי&#x27; רס&quot;ז סעי&#x27; ו&#x27; בביה&quot;ל) דהרבה סוברים מעשה אכילה מתחיל משעת לעיסה [כשדעתו לבלוע], וכן ראינו לגבי שיעור כזית דמשערין משעת כניסה לפיו, וממילא י&quot;ל דכבר חל הברכה עליו בשעה שהכניסה לפיו ולהכי א&quot;צ לברך עליו עוד הפעם, ולפי&quot;ז מצי למימר כשנשארו פירורים בתוך פיו לאחר שבירך ברכה אחרונה דא&quot;צ לברך עליהם אפי&#x27; אי אמרת דברכה האחרונה הוי סילוק גמור ואינו יכול לצמצם ברכתו מ&quot;מ כבר חל עליו ברכה ראשונה}"	סימן קעח סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	לפי המחבר, מה הדין אם אוכל פת ושינה מקומו והמשיך לאכול עוד פת?	"אע&quot;פ שהיה לו לברך בהמ&quot;ז ולברך המוציא עוד הפעם, מ&quot;מ בדיעבד רק יברך בהמ&quot;ז במקום השני (מג&quot;א ס&quot;ק י&#x27;) [דבשוגג הרמב&quot;ם ס&quot;ל דא&quot;צ לחזור למקומו הראשון כדמבואר לקמן בסי&#x27; קפ&quot;ד] וכ&quot;ש לדידן דצריך לברך במקום השני דהוא מקום סיום אכילתו (מ&quot;ב ס&quot;ק מ&quot;א), אולם יש שיטת הסמ&quot;ק דס&quot;ל דצריך לברך במקומו הראשון ועדיף לצאת גם דעתו ולפיכך אם רוצה להמשיך סעודתו עדיף לסיים סעודתו במקומו הראשון ולברך שם (שעה&quot;צ ס&quot;ק ל&quot;ד) {אכן, הב&quot;י כתב דהסמ&quot;ק חזר בו בסוף וס&quot;ל דצריך לברך במקום השני}"	סימן קעח סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם 1) לא קבע בכלל במקומו הראשון 2) קבע במקומו הראשון ודעתו היה לצאת לדרך 3) קבע במקומו הראשון ונמלך לצאת לדרך?	"1) זהו הולכי דרכים ואינו שינוי מקום, ואפי&#x27; אם התחיל בבית דהרי הוא לא קבע כלל (אג&quot;מ או&quot;ח ח&quot;ב סי&#x27; נ&quot;ז, שערי הברכה פ&quot;ט הע&#x27; מ&quot;ח) [ודלא כהחזו&quot;א דס&quot;ל דלעולם כשמברך בבית אין עליו דין הולכי דרכים (מ&quot;ב דרשו)] 2) אם בירך בדרך מהני דעתו אפי&#x27; כשאינו רואה מקומו הראשון דהוי כמו מחדר לחדר, אבל אם בירך בבית [וקבע מעט] בדעת לצאת בדרך הוי כמו מבית לבית דלא מהני דעתו 3) כל זמן שרואין מקומו הראשון א&quot;צ לברך אבל אח&quot;כ צריך לברך [ומיירי כשבירך בחוץ] (מ&quot;ב ס&quot;ק מ&quot;ב)"	סימן קעח סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין מרחוב למכונית?	"מבואר משעה&quot;צ (ס&quot;ק ל&quot;ח) דדינו כמו מחדר לחדר דמהני דעת {ונראה דכוונתו דעגלה ומכונית אינו כבית, וממילא אם רק אכל מעט ברחוב בדעתו לילך במכונית מהני אפי&#x27; כשאינו רואה מקומו הראשון (וכ&quot;כ הוזאת הברכה פ&quot;ו, ודלא כשערי הברכה פ&quot;ט סעי&#x27; כ&quot;ג) אבל אם קבע ברחוב ואח&quot;כ נמלך, לא מהני אלא כשרואה מקומו הראשון. וממילא ה&quot;ה כשבירך במכונית מהני אפי&#x27; כשיצא ממכונית אם היה בדעתו, ואפי&#x27; כשיכנס לבית א&quot;צ לברך דהרי לא קבע מקומו מעולם, אמנם לאחר שקובע בבית ושוב יוצא מהבית צריך לברך (וכן שמעתי מהגרי&quot;א פארכהיימער שליט&quot;א). ולפי&quot;ז אם חנה מכונית ובירך ולא היה בדעתו לילך ואח&quot;כ צריך לנהג לאיזה מקום במכונית צריך לברך כשאינו רואה מקומו הראשון (עם ר&quot;י באק), אבל בזה יש לדון שהמכונית מקרי מקומו ולא נחשב שינוי מקום עד שיוצא ממכונית, וכן נקט שו&quot;ת בצל החכמה (ח&quot;ו סי&#x27; ע&quot;ג)}"	סימן קעח סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בבחור שהולך מבית לבית בפורים ושותה מעט יין בכל בית?	יש להסתפק אם דינו כהולכי דרכים דהרי אינו הולך למקום מיוחד אלא שאין לו מקום קביעות כלל, ומסתבר דדינו כהולכי דרכים אבל צ&quot;ע למעשה [ואם שותה כשיעור פשוט דלכתחילה יברך ברכה אחרונה באותה בית]	סימן קעח סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו בכלל דברים הטעונים ברכה במקומן?	"הרמב&quot;ם והרשב&quot;ם ס&quot;ל כל שבעת המינים, תוס&#x27; והרא&quot;ש ס&quot;ל כל מיני דגן, והרשב&quot;א והגהות מיימוניות ס&quot;ל דוקא פת"	סימן קעח סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	איך קיי&quot;ל?	"המג&quot;א (ס&quot;ק י&quot;ב) פסק דלכתחילה יש להחמיר אפי&#x27; בז&#x27; מינים לברך במקומן, ומשום ספק ברכות לא יברך על שינוי מקום אפי&#x27; בז&#x27; מינים [והשיג עליו רע&quot;א אם מדינא א&quot;צ לברך במקומן, א&quot;כ נחשב כדברים שאינם טעונים ברכה במקומן ויהא להם דין ודאי שינוי מקום, אבל כל הפוסקים אינם חוששין לרע&quot;א (שעה&quot;צ ס&quot;ק ל&quot;ט), שתירצו האחרונים כיון שצריך לחזור למקומו מחמת ספק הרי זה נחשב כדברים הטעונים ברכה במקומן (שערי הברכה פ&quot;ט הע&#x27; י&#x27;)], והגר&quot;א פסק כהרא&quot;ש דכל מיני דגן (מ&quot;ב ס&quot;ק מ&quot;ה), והערוה&quot;ש (סעי&#x27; ט&#x27;) משמע דדוקא בפת אין לברך על שינוי מקום {ונראה, דעל מיני דגן יכול לשנות את מקומו לכתחילה בלא ברכה, אבל בז&#x27; מינים הוא ספק השקול ומשום ספק ברכות להקל לא יברך אבל עדיף טפי לברך ברכה אחרונה ואח&quot;כ ברכה ראשונה כשממשיך לאכול ואין זה ברכה שאינה צריכה כיון שעושה כן להוציא עצמו מידי ספק (וזאת הברכה פ&quot;ו אות ב&#x27;, שערי הברכה פ&quot;ט הע&#x27; ט&#x27;) [והוזאת הברכה כתב עצה זו אפי&#x27; במיני דגן], ושוב ראיתי בשעה&quot;צ לקמן (סי&#x27; קפ&quot;ג ס&quot;ק ל&quot;ט) ובמ&quot;ב (סי&#x27; קפ&quot;ד ס&quot;ק י&quot;ב) דמשמע דמכריע להלכה כהגר&quot;א}"	סימן קעח סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין כשהולך להתפלל באמצע הסעודה?	"לפי רבינו יו&quot;ט הוי הפסק כיון שאינו יכול לאכול בשעת תפילה, אבל הר&quot;י חולק עליו וס&quot;ל דרק בבהמ&quot;ז דהוי סילוק והיסח הדעת אמרינן דצריך לברך אח&quot;כ (טור), וכן קיי&quot;ל [ואע&quot;פ שבשעת התפילה מסיח דעתו מכל עסקיו, אין זה היסח הדעת כיון שבדעתו להמשיך סעודתו אח&quot;כ (אג&quot;מ או&quot;ח ח&quot;ה סי&#x27; ט&quot;ז אות ט&#x27;, מ&quot;ב דרשו)], ומ&quot;מ כתב המג&quot;א (ס&quot;ק י&quot;ג) דצריך ליטול את ידיו, אבל הרבה אחרונים חולקים עליו כיון דשמר את ידיו בשעת התפילה אם התפלל בביתו, אבל אם הלך ברחוב צריך ליטול את ידיו בלא ברכה (מ&quot;ב ס&quot;ק מ&quot;ז), ואם שם לב לכך א&quot;צ ליטול את ידיו אפי&#x27; כשהלך ברחוב (רח&quot;פ שיינברג, מ&quot;ב דרשו)"	סימן קעח סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לצאת חוץ לביתו להתפלל?	"לפי המחבר צריך לחזור ולברך, אבל לפי הרמ&quot;א א&quot;צ (מ&quot;ב ס&quot;ק מ&quot;ז), ומ&quot;מ חידש הט&quot;ז (ס&quot;ק י&#x27;) דאם הלך חוץ לביתו להתפלל ולא הניח מקצת חברים צריך לחזור ולהתפלל, ואע&quot;פ דלא קיי&quot;ל כוותיה מ&quot;מ לכתחילה יש ליזהר בזה (שעה&quot;צ ס&quot;ק מ&quot;ב)"	סימן קעח סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם היה אוכל דברים שאינם טעונים ברכה במקומן?	"מהערוה&quot;ש (סעי&#x27; ט&quot;ו) משמע דהעצם תפילה נחשב כהפסק, אכן משעה&quot;צ (ס&quot;ק מ&quot;ג) משמע דרק היציאה מבית הוי הפסק ולא התפילה, ועוד פשטות הגמ&#x27; משמע דהעצם תפילה אינו הפסק, אלא נראה לר&quot;י באק דכוונת הערוה&quot;ש הוא מחמת היציאה לתפילה ולא העצם תפילה."	סימן קעח סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם באמצע הסעודה ישן 1) שינת עראי 2) שינת קבע?	"1) אפי&#x27; אם שהה לערך שעה אינו הפסק וא&quot;צ לברך המוציא אבל צריך ליטול את ידיו בלא ברכה (מ&quot;ב ס&quot;ק מ&quot;ח), והערוה&quot;ש (סעי&#x27; ט&quot;ז) ס&quot;ל דא&quot;צ נטילת ידים 2) אם ישן קבע על מטתו הוי קבע וסילוק והיסח הדעת (מ&quot;ב שם) [והכל תלוי בכוונתו (רח&quot;פ שיינברג, מ&quot;ב דרשו)]"	סימן קעח סעיף ז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם הפסיק לדבר רשות או מצוה?	"בדרך כלל אינו הפסק אבל כשהוא חובה קבוע כגון הלל ואגדה בליל פסח מקרי הפסק ומש&quot;ה מברכין עוד בורא פרי הגפן (ביה&quot;ל ד&quot;ה דברי), אבל הפסק של מצוה בעלמא [כגון ביוה&quot;כ כשאוכל פחות פחות מכשיעור א&quot;נ שטעה ובירך סמוך לסוף התענית ורוצה להמתין עד הערב (פמ&quot;ג א&quot;א סי&#x27; ר&quot;ו ס&quot;ק ח&#x27;) או שבירך על מאכל חלבי בתוך שש שעות למאכל בשרי ורוצה להמתין] אינו הפסק (פסק&quot;ת אות כ&#x27;)"	סימן קעח סעיף ז		
