#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מדוע אין משלחים סנדל המסומר ביו&quot;ט?</p><p dir='rtl'>ומה דייק אביי מדין זה?	"משום מעשה שהיה.<p></p><p dir=""rtl"">ודקדק אביי דשרי לטלטלו, דאל""כ פשיטא דאסור לשולחו.</p>"	<br/>ביצה דף טו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם משלחים תפלין ביו&quot;ט?</p><p dir='rtl'>ומהו פירוש המשנה 'כל שנאותים בו ביו&quot;ט משלחים אותו'?	"רב ששת אמר שמשלחים.<p></p><p dir=""rtl"">ופירוש המשנה לפי""ז דכל שנאותים בו בחול שהוא גמור ומוכן לתשמיש, שולחים אותו ביו""ט.</p>"	<br/>ביצה דף טו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	היה בדרך או בבית המדרש, ותפלין בראשו או במקום אחר, מה יעשה עמם? (פרט נשמרים לגמרי, ומכלבים, ואין נשמרים כלל).	אם נשמרים לגמרי בבית הסמוך לחומה או בית המדרש מניחם שם.</p><p dir='rtl'>אם אינם נשמרים שם מחמת גנבי, במונחים עליו מניח ידו עליהם והולך עמם עד ביתו. אך אינו נוטלם בתחילה ממקום אחר, דרוב לסטים ישראל ולא יזלזלו בתפלין.</p><p dir='rtl'>אם אינם נשמרים מחמת כלבי, אף ממקום אחר מוליכם ע&quot;י לבישה זוג זוג.	<br/>ביצה דף טו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מנ&quot;ל לעירוב תבשילין מה&quot;ת לאסמכתא? (2)</p><p dir='rtl'>ומדוע אי&quot;ז דרשה גמורה?	א. זכור את יום השבת, מאחר שבא להשכיחו. [ואסמכתא, דעיקר קרא לקידוש].</p><p dir='rtl'>ב. את אשר תאפו אפו ואשר תבשלו בשלו. דאופים על האפוי ומבשלים על המבושל.	<br/>ביצה דף טו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה טעם עירוב תבשילין? (2)</p><p dir='rtl'>ומדוע א&quot;א להכין ביו&quot;ט?	א. שלא ישכח מלעסוק בכבוד שבת.</p><p dir='rtl'>ב. משום כבוד יו&quot;ט, שיאמרו דאף לשבת אין עושים אלא ע&quot;י עירוב, כ&quot;ש שאין עושים לחול.</p><p dir='rtl'>לטעם השני פשוט הא דבעינן מבעוד יום.</p><p dir='rtl'>ולטעם הראשון הוא משום גזירה שמא יפשע. דביו&quot;ט טריד.	<br/>ביצה דף טו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה כעס ר&quot;א על היוצאים מהדרשה לסעודת יו&quot;ט? ומ&quot;ט?	מניחים חיי עולם ועוסקים בחיי שעה. ומשום דס&quot;ל דסעודת יו&quot;ט רשות.	<br/>ביצה דף טו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו 'ושלחו מנות לאין נכון לו'? (2) והיכי משכח&quot;ל? (רש&quot;י).</p><p dir='rtl'>ומהו 'כי חדות ה' היא מעוזכם'?	או מי שלא הניח עירוב. או מי שנאנס ולא יכל להניח, כגון שביקש אבידה שאבדה לו. אבל פושע אין שולחים לו.</p><p dir='rtl'>ואמר הקב&quot;ה לוו עלי וקדשו קדושת היום ואני פורע.	<br/>ביצה דף טו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מפני מה הרוצה שיתקיימו נכסיו יקנה בהם אדר? (2)</p><p dir='rtl'>ואיך האדר מונע גזילה?</p><p dir='rtl'>ואיך משמר את הפירות? (2)	"דכתיב 'אדיר במרום ה'.'<p></p><p dir=""rtl"">או אדר כשמו, לדרי דרי.</p><p dir=""rtl"">וע""י שיש שם לקרקע אי אפשר לגוזלה, דיודעים דאצלו היה האדר.</p><p dir=""rtl"">ומשמר הפירות בתור גדר, או שריחו מסלק המזיקים.</p>"	<br/>ביצה דף טו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם יש איסור כלאיים בערדליים?<br>ומה הדין בצררי דפשיטי ובצררי דבזרני? ומדוע?	"ערדליים אין בהם משום כלאיים.<br>לרבא דפשיטי אין בהם משום כלאיים, דע""י המעות הם קשים ואינם מחממים. ובשל בזרני יש בהם משום כלאיים.<br>לרב אשי בשניהם אין משום כלאיים לפי שאין דרך חימום בכך."	ביצה דף טו		
