#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	קכט. רבא לטעמיה דאמר רבא עבד עברי גופו קנוי. אי הכי היינו קרקע. מה הקושיא ומה תירצה הגמ'? 	"פרש""י גופו קנוי ואינו טענת מטלטלים והא תנינן לה במתניתין דמגלגלים על קרקע ומאי רבותא דרב יהודה לאשמועינן גלגול עבדי אתה <sup>נז</sup>. ותירצה הגמ' מהו דתימא קרקע הוא דעבידי אינשי דמזבני בצנעא ומש""ה תני בה גלגול אבל האי אם איתא דזבין קלא אית ליה, ולא נגלגל דמוכח שלא נמכר, קמ""ל.<span style=""font-size: 12pt !important; color: #504f4b;"">
<br>נז.  והר""ן  (ד""ה ופרכינן)  כתב לאו למימרא דעבד עברי הוה כקרקע דהא לא איתקש לקרקע אלא עבד כנעני אלא ה""ק מאי קמ""ל רב יהודה הא ודאי פשיטא דכיון דעל קרקע מגלגלין אע""ג דלא שייך ביה שבועה כלל ה""ה בהא [דלא שייך שבועה אלא כשתובעו ממון ולא כשתובעו גופו] דהיכי תיסק אדעתין דליגרע מיניה.</span>"	קידושין כט.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	קלג. מה הדין ומדוע 1) משך הדיוט חפץ של הקדש מיד הגזבר במאתים ולא הספיק לתת דמיו לגזבר עד שעמד במנה 2) פדאו במנה ולא הספיק למושכו עד שעמד במאתים? 	"1) נותן מאתים שלא יהא כח הדיוט חמור מהקדש ופרש""י שאם משכו מיד הדיוט ישלם כל מעותיו דקנאו במשיכה וברשותו הוזל.<br>2) מה שפדה פדה ולא אומרים לא יהא כח הדיוט חמור מהקדש כיון שהדיוט אינו יכול לחזור בו בלא מי שפרע כמו כן הקדש לא יחזור בו."	קידושין כט.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	קלד. אלו דברים חייב האב בבנו? 	"למולו, לפדותו, ללמדו תורה, להשיאו אשה וללמדו אומנות וי""א אף להשיטו במים."	קידושין כט.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	קלה. מנין שאין האם חייבת לפדות את בנה? 	"דכתיב תיפדה וקרי ביה ִת ָפ ֶדה <sup>נח</sup> כל שמצווה לפדות את עצמו מצווה לפדות את אחרים, והיא לא מצווה לפדות עצמה דכתיב תפדה תיפדה כל שאחרים מצווים לפדותו מצווה לפדות את עצמו, ואין אחרים מצווים לפדותה דכתיב כל בכור בניך תפדה, בניך ולא בנותיך.<span style=""font-size: 12pt !important; color: #504f4b;"">
<br>נח.  והר""ן  (ד""ה לפדותו)  דלא מקרא עיקר אלא ה""ק דלשון תפדה משמע ומסורת דריש דהא אמרינן בסנהדרין תפדה אחרים או תפדה עצמך שהכל  (ד:)  דכל היכא דכי הדדי נינהו מקרא בכלל המקרא.</span>"	קידושין כט.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	קלו. מה יקדים לישא אשה או ללמוד תורה ומדוע? 	"ת""ר ילמוד תורה ואח""כ ישא אשה ואם אי אפשר לו בלא אשה ישא אשה ואח""כ ילמוד תורה. אמר רב יהודה אמר שמואל הלכה נושא אשה ואח""כ ילמוד תורה ר' יוחנן אמר ריחיים בצוארו ויעסוק בתורה ולא פליגי הא לן והא להו. ופרש""י בני בבל היו הולכים וגורסים משניות התנאים בא""י ומתוך שלומדים חוץ למקומם אין צרכי הבית מוטלים עליו נושא אשה דהוה בלא הרהור ואח""כ הולך ולומד תורה, בני א""י ילמדו תורה קודם דאם נושא אשה יהיו צרכי הבית מוטלים עליו ויבטלוהו <sup>נט</sup>. ולר""ת (תוד""ה הא) נראה איפכא שבני בבל ילמדו תחילה שאינם יכולים להניח נשותיהם וללכת ללמוד תורה ועוד שהם עניים אבל בני ארץ ישראל שיכולים ללמוד במקומם וגם הם עשירים טוב להם שישאו אשה תחילה וילמדו תורה בטהרה.<span style=""font-size: 12pt !important; color: #504f4b;"">
<br>נט.  והר""ן  (ד""ה הא)  כתב ואחרים פירשו דבני בבל היו נשותיהם מתעסקות במלאכת הבית ובמשא ובמתן ואפשר לאנשים ללמוד ומש""ה לדידהו נושא אשה ואח""כ ילמוד תורה, אבל בני א""י היו נשותיהם מעונגות ואוכלות ואינן עושות ומש""ה לדידהו ילמוד תורה ואח""כ ישא אשה.</span>"	קידושין כט: ותוס'		
