#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	קי. 1 המוציא שט&quot;ח על חברו והלה מוציא שמכר לו את השדה האם יכול לטעון שאם היה חייב לא היה מוכר לו את השדה?	"במקום שקודם מביאים את הכסף ואח&quot;כ כותבים שטר ודאי יכול לטעון כן ופטור מהחוב.<p dir=""rtl"">במקום שקודם כותבים שטר ואח&quot;כ נותנים כסף - אדמון אומר שהיה לו למסור מודעא וחכמים אומרים פיקח היה שמכר לו את השדה שיש לו מהיכן לגבות ואין לומר שהיה לו למסור מודעא דחברך חברא אית ליה.</p>"	כתובות קי.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	קי. 2 שנים שהוציאו שטרי חוב זה על זה האם שניהם גובים או שאין רווח להפוך שטרות ובמאי פלגי?	"לזה עידית ולזה עידית, או בינונית ובינונית, זיבורית וזיבורית, ודאי שאין טעם לגבות.<p dir=""rtl"">אף אם לזה בינונית ולזה זיבורית גם אין מקום לומר שיגבה בעל זיבורית ראשון בינונית ואח&quot;כ יגבה ממנו בעל בינונית את הזיבורית שלו שאולי נעשה להיפך.</p><p dir=""rtl"">אם יש לאחד עידית ובינונית ולאחד זיבורית בזה נחלקו רב נחמן סבר בשלו הן שמין ובעל הזיבורית גובה בינונית ובעל בינונית גובה ממנו זיבורית, ורב ששת אמר בשל עולם הן שמין ומכל מקום יגבו את הבינונית ואין טעם להפוך שטרות.</p>"	כתובות קי.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	קי. 3 שנים שהוציאו שט&quot;ח זה על זה האם גובים אחד מהשני או לא ומה הטעם?	"אדמון אומר: אילו היה חייב לו כיצד לוה ממנו ואינו חייב לו, וחכמים אומרים זה גובה וזה גובה.<p dir=""rtl"">לרב נחמן שסבר בשלו הן שמים - ניחא ששניהם יגבו וירוויח בכך בינונית. </p><p dir=""rtl"">לרב ששת - ביאר רב נחמן, אם זמנו של השני אחר זמן הפרעון - ודאי שאין ראשון גובה. באמצע הזמן - ודאי ששניהם גובים, ונפק&quot;מ שזמנו של השני גדול יותר. ביום שנשלם הזמן - נחלקו אדמון וחכמים האם עביד איניש דיזיף ליומא. רמי בר חמא ביאר שאחד יתום וא&quot;א לגבות ממנו מטלטלים והקשה על זה רבא שכתוב זה גובה וזה גובה {ודוחק לומר ראוי לגבות} ועוד שיכול להגבות לו קרקע ולחזור ולגבותו. [אין לתרץ ביתומים שיש להם זיבורית ולשני עידית ובינונית ואין גובים מנכסי יתומים אלא מזיבורית דהיכי דתפס תפס].</p>"	כתובות קי.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"קי. 5 המוציא שט&quot;ח כתוב בו בבל, א&quot;י, כתוב סתם, מאלו מעות גובה?<p dir=""rtl"">כתוב בו כסף סתם מה גובה?</p>"	"כתוב בבל - מגבה ממעות בבל, כתוב א&quot;י - מגבה מא&quot;י, סתם - תלוי היכן מוציאו, אם בא&quot;י מגבה ממעות א&quot;י, אם בבבל מגבה ממעות בבל.<p dir=""rtl"">כסף סתם - מה שירצה לווה יתן לו, ואם לא כתב מטבע יכול לתת נסכא, אבל אם כתוב מטבע אינו יכול להביא פריטי שאינו נקרא מטבע.</p>"	כתובות קי.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	קי: 1 האם יכול האיש להעביר את אשתו ממקום למקום, מנוה היפה לנוה הרע ומן הרע ליפה ומדוע?	"ג' ארצות לנישואים יהודה ועבר הירדן והגליל, מארץ לארץ - אין מוציאים אפ' מעיר לעיר או מכרך לכרך. באותה ארץ - מעיר לעיר או מכרך לכרך מוציאים, מעיר לכרך אין מוציאים שישיבת כרכים קשה, מכרך לעיר אין מוציאים שאין שם כל מה שצריכה.<p dir=""rtl"">מנוה היפה לנוה הרע - אינו יכול להוציאה, מנוה הרע לנוה היפה - לת&quot;ק יכול ולרשב&quot;ג אינו מוציאה שנוה היפה בודק ששינוי וסת תחילת חולי מעים.</p>"	כתובות קי:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	קי: 2 'הכל מעלין לא&quot;י ואין הכל מוציאים, הכל מעלים לירושלים ואין הכל מוציאים' לאתויי מאי?	"הכל מעלים לא&quot;י - לאתויי עבדים, ולמאן דתני עבדים בהדיא לאתויי מנוה היפה לנוה הרע, ואין הכל מוציאם לאתויי עבד שברח מחוצה לארץ לארץ דאמרינן ליה זבניה הכי וזיל.<p dir=""rtl"">הכל מעלים לירושלים - לאתויי מנוה היפה לנוה הרע, ואין הכל מוציאים איידי דתני רישא אין מוציאים תני סיפא.</p>"	כתובות קי:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	קי: 3 מי יכול לכפות לעלות לא&quot;י האיש או האשה?	"שניהם יכולים לכפות זה את זה, היא אותו לעלות או להוציא עם כתובה והוא אותה לעלות או לצאת בלא כתובה. <p dir=""rtl"">(בירושלמי איתא שהוא כופה אותה והיא אינה כופה אותו, ותירץ הר&quot;מ לחלק בין זמן הבית לזמן הזה, אבל הרמב&quot;ם לא חילק ולעולם שניהם כופים.)</p>"	כתובות קי:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	קי: 4 נשא אשה בא&quot;י וגרשה בקפוטקיא (שהמעות גדולים יותר) ולהיפך אלו מעות נותן לה ומדוע?	"בא&quot;י וגרשה בקפוטקיא - נותן ממעות א&quot;י שאזלינן בתר שיעבודא.<p dir=""rtl"">בקפוטקיא וגרשה בא&quot;י - ת&quot;ק אומר שנותן ממעות א&quot;י מקולי כתובה שנו כאן דכתובה דרבנן, רשב&quot;ג אומר נותן ממעות קפוטקיא שסובר כתובה דאורייתא, ובברייתא מוכח לאפוקי מרשב&quot;ג.</p><p dir=""rtl"">(רוב הראשונים נקטו שאין הלכה כרשב&quot;ג וכתובה דרבנן, אבל דעת ר&quot;ת שכתובה דאורייתא)</p>"	כתובות קי:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	קי: 6 האם עדיף לגור בא&quot;י בעיר שרובה גויים או בחו&quot;ל בעיר שרובה ישראל ומנין?	עדיף לגור בא&quot;י, שכל מי שדר בחו&quot;ל דומה שאין לו אלוה וכאילו עובד ע&quot;ז דכתיב &quot;לתת לך את ארץ כנען להיות לכם לאלהים וכן בדוד אומר כי גרשוני היום מהסתפח בנחלת ה' לאמר לך עבוד אלהים אחרים.	כתובות קי:		
