#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	למה אלישע קרע על אליהו, הרי אליהו חי הוא.	כיון דכתיב ולא ראהו עוד לגבי דידיה כמת דמי:	"מו""ק כו."		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ומי קרעינן אשמועות הרעות והא אמרו ליה לשמואל קטל שבור מלכא תריסר אלפי יהודאי במזיגת קסרי ולא קרע.	"לא אמרו אלא ברוב צבור וכמעשה שהיה. [רוב ישראל, וכמו בשאול ויהונתן. פי' רש""י כת""י בתחי' העמוד- רוב צבור שנהרגו]."	"מו""ק כו."		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"הרואה ס""ת שנשרף. כמה קריעות קורע."	2, אחד על הגויל ואחד על הכתב. שנאמר אחרי שרף המלך את המגלה ואת הדברים.	"מו""ק כו."		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	שקליה לטוטפתיה אחתיה אבי סדיא, אתאי בת נעמיתא בעא למיבלעיה. אם אכן היתה בולעת, האם היה צריך לקרוע.	"מסיקה הגמ' שלא, הכי אמר שמואל לא אמרו אלא בזרוע וכמעשה שהיה [אצל יהויקים]. פי' רש""י כת""י - ורואה ששורפים ואינו יכול להציל אבל פתאום כי ה""ג לא. ועי' עוד ברש""י בע""י [מובא בעוז והדר]."	"מו""ק כו."		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	על מקדש וירושלים. כמה קריעות קורע.	"בראה קודם מקדש [פי' רש""י כגון שנכנס בשידה וכו'], מוסיף [באותו קרע] על ירושלים.<br>ובראה קודם ירושלים, קורע על מקדש בפני עצמו ועל ירושלים בפני עצמה."	"מו""ק כו."		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	הקורע מתוך השלל או מתוך האיחוי, האם יצא ידי חובת קריעה.	"מתוך שלל לא, ומתוך איחוי כן, אמר רב חסדא ובאיחוי אלכסנדרי [דהוי כשלם. וכ' תוס'- בירושלמי איזהו איחוי כל שאין מקומו ניכר ובמסכת שמחות (פ""ט) מפרש כל שאחוהו כל צורכו]."	"מו""ק כו:"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	קרעים שאינם מתאחים. מה הדין בלוקח ממנו את הבגד, האם מותר לאחותו. ב] האם מותר למכור לנכרי- תוס'.	"א] אסור, ולפיכך צריך להודיע ללוקח.<br>ב] ספק בתוס', ומצדדים שמותר, דאין אנו חוששים אם יתפרנו הנכרי [דהאיסור על הלוקח], ועוד צ""ע. ועי' בגליון שהביא מהמס' שמחות שאסור."	"מו""ק כו:"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מתו לו כמה קרובים ביחד. כמה קריעות קורע.	"קרע אחד לכולן. ולר' יהודה בן בתירא, על כולן קרע אחד על אביו ואמו קרע אחד, לפי שאין מוסיפין על קרע אביו ואמו, מאי טעמא אמר רב נחמן בר יצחק לפי שאינן בתוספת. [עי' רא""ש סי' עא]. ופסק שמואל כריב""ב."	"מו""ק כו:"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מת לו קרוב וקרע, ואח""כ [אחרי זמן] מת אביו או אמו או להיפך. האם מוסיף או קורע קרע חדש, ומדוע."	"לת""ק מוסיף [עי' בגמ' להלן מאיזה זמן יכול להוסיף]. ולר' יהודה בן בתירה קורע קרע חדש, לפי שאינן בתוספת. לרש""י הוא בין אם מת אביו או אמו קודם ובין אח""כ. [ע""ש בכת""י].<br>ולתוס' דוקא אם קודם מתו אביו ואמו, ופירשו שכיון שקורעים עליהם עד הלב, אינם בתוספת, ע""ש עוד."	"מו""ק כו:"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	עד היכן קורע עד טיבורו ויש אומרים עד לבו. פרש לענין מה.	"לענין מוסיף וקורע, שאם כבר קרוע עד טיבורו או לחד מ""ד עד לבו, לא יכול להוסיף, אלא צריך להרחיק ג' אצבעות וקורע [קרע אחר] וכו', כדאי' בגמ'."	"מו""ק כו:"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	והקורע מלמטה ומן הצדדין לא יצא. מי כן עושה למטה.	"אלא שכה""ג פורם מלמטה."	"מו""ק כו:"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	קרע, ושמע שמועה אחרת ורוצה להוסיף בקרע [לא באביו ואמו, דשם הוא מח']. מאיזה זמן יכול להוסיף. 2 ומדוע. ב] קו' על כל אחד, ותי'.	"פליגו בה רב מתנה ומר עוקבא ותרוייהו משמיה דאבוה דשמואל ולוי. חד אמר כל שבעה קורע [קרע אחר] לאחר שבעה מוסיף וחד אמר כל שלשים קורע לאחר שלשים מוסיף.<br>כל ז' לא ניתן לשוללו, וכל ל' לא ניתן לאחותו. ואי מוסיף [כל חד כדאית ליה] מיחזי כקרע אחד. [אבל לאחר ז' דכבר שללו, או ל' שאיחו- קורע כל השלילות ומוסיף כל שהו, דמינכר דעל מת אחר קרע].<br>ב] אשה שוללתו לאלתר. ותי' התם משום כבוד אשה הוא [אבל חשיב כאינו שלול, ואי אפשר להוסיף עליו].<br>ובאביו ואמו לא ניתן לאחותו לעולם [עי' רש""י כת""י, שהשאלה אליבא דמ""ד שמוסיף גם באביו ואמו]. ותי' דשם משום כבוד אביו ואמו הוא. [וכמי שניתן לאחותו דמי]."	"מו""ק כו:"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	שאל חלוק מחבירו, והלך לבקר את אביו ומצאו שמת. האם יכול לקרעו.	אם אמר לו שהולך לבקר את אביו שהוא חולה, קורעו ומאחו וכשיבא לביתו מחזיר לו חלוקו ונותן לו דמי קרעו. ואם לא הודיעו הרי זה לא יגע בו.	"מו""ק כו:"		
