#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כמה תהא הקורה רחבה להחזיק אריח לרחבו וכיצד ?</p><p dir='rtl'>והאם צריך שתהא בריאה לקבל אריח ?</p><p dir='rtl'>ומה הדין במעמידיה ?	"רחבה טפח, דאז מחזקת אריח לרחבו טפח ומחצה, ע""י מעט טיט בצדדים.<p></p><p dir=""rtl"">לת""ק בעינן קורה בריאה, ומח' אמוראים בדעתו אי בעינן גם מעמידים בריאים לקבל קורה ואריח. לרבי יהודה א""צ בריאה.</p>"	<br/>עירובין דף יד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	פרס מחצלת על הקורה, באיזה אופן היא אוסרת ומדוע ?	אם יש בינה לארץ ג' טפחים, דקורה אין כאן מחיצה אין כאן.	<br/>עירובין דף יד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"קורה שאינה מגעת לכותל או ב' קורות שאינם מגיעות זל""ז, באיזה שיעור צריך להביא אחרת ?<p></p><p dir=""rtl"">וב' קורות הנמצאות זו ליד זו, האם מצטרפות להשלים השיעור ? (לרבנן ולרשב""ג).</p>"	לת&quot;ק אם אין ג&quot;ט א&quot;צ להביא אחרת, לרשב&quot;ג ד' טפחים.</p><p dir='rtl'>בזו ליד זו, לת&quot;ק בעינן שיקבלו יחד אריח לרחבו טפח ומחצה. לרשב&quot;ג אף לארכו, ג' טפחים.	<br/>עירובין דף יד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ר' יוסי בר' יהודה שהכשיר חצאי קורה אחת למעלה ואחת למטה, באיזה תנאי הכשיר, ובמה סבר כאבוה ובמה לא ?	הכשיר ובלבד שתהא עליונה תוך כ', ותחתונה למעלה מי' טפחים.</p><p dir='rtl'>וסבר לה כאבוה דאמרינן רואים, ופליג עליה ופסל למעלה מכ'.	<br/>עירובין דף יד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה התי' לסתירה בהא דאמר רב דבעינן בריאה לקבל אריח, ומאידך אמר דבעינן רחבה ארבעה אף שאינה בריאה ?	ה&quot;ק רב, דהיכא דאיכא ד' לא בעינן בריאה, בבציר מהכי בעינן בריאה.	<br/>עירובין דף יד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	אחר דאמר ר&quot;י דא&quot;צ בריאה לקבל אריח מה החידוש באופנים דלהלן:</p><p dir='rtl'>א. היתה של קש וקנים.</p><p dir='rtl'>ב. עקומה רואים אותה כאילו פשוטה.</p><p dir='rtl'>ג. עגולה כאילו מרובעת.	"א. דאמרינן רואים גם במין אחר.<p></p><p dir=""rtl"">ב. אף בעקמימות היוצאת חוץ למבוי מכשרינן כל שאם תנטל העקמימות יש לבוד. וקמ""ל דל""ח שישתמש תחת העקמימות.</p><p dir=""rtl"">ג. נקט לה דקמ""ל דכל שיש בהקיפו ג' טפחים יש בו רוחב טפח.</p>"	<br/>עירובין דף יד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מנ&quot;ל דכל שבהקיפו ג' טפחים יש בו רוחב טפח ? (ומה עם השפה ?)	מים של שלמה שהיה עשר אמות, והקיפו ל'. ומדדו מבפנים דליכא שפתו.	<br/>עירובין דף יד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כמה מקוואות החזיק ים של שלמה ומנ&quot;ל, ובאיזו צורה היה ? [ומה התי' לסתירה כמה היה מכיל ?]	מאה חמישים, שהיו בו אלפיים בת דהיינו ששת אלפים סאה. (דכתיב מעשר הכור מן הבת, דבת עשירית כור). והא דכתיב שלושת אלפים בת יכיל, היינו ביבש ע&quot;ג הגודש, דגודשא תילתא.</p><p dir='rtl'>והיו ג' אמות תחתונות ריבוע, ובהם היו ג' מאות אמות רבועות, המספיקות למאה מקוואות. וב' אמות בעיגול, ובהם מאה וחמישים אמות רבועות (רבע פחות ממאתיים), שהם חמישים מקוואות נוספות.	<br/>עירובין דף יד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה שיעור לחי בגובה וברוחב ועובי, ואיך הלכה ?	"גובה י' טפחים. עובי כ""ש.<p></p><p dir=""rtl"">רוחב לרבנן כ""ש כחוט הסרבל, לר' יוסי ג' טפחים.</p><p dir=""rtl"">ומח' אי אין הלכה כר' יוסי או הלכה כמותו. [ואיכא למ""ד פוק חזי מה עמא דבר דלא כר""י].</p>"	<br/>עירובין דף יד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה דין העושה לחי לחצי מבוי ומה החידוש ?	יש לו חצי מבוי, וקמ&quot;ל דל&quot;ח שמא ישתמש בכולו.	<br/>עירובין דף יד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	הרחיק או הגביה את הלחי ג&quot;ט, האם מהני לרשב&quot;ג דלבוד בד' טפחים ?	לא, דבקרקע דהויא מחיצה שהגדיים בוקעים בה ל&quot;מ אף לדידיה.	<br/>עירובין דף יד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ר&quot;ט דאמר דהשותה מים לצמאו מברך בורא נפשות, מתי מברך כן ? ומה ההלכה ?	לפ&quot;ב ברש&quot;י דהוא העיקרי מברך קודם השתייה.</p><p dir='rtl'>להלכה פוק חזי מה עמא דבר, ונהגו בתחילה שהכל ובסוף בורא נפשות.	<br/>עירובין דף יד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הצד לחלק דאין הלכה כר' יוסי רק בהילמי ולא בלחיים ?	דבלחיים קאי רבי כוותיה.	עירובין דף יד		
