#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר להפסיק בין שמ&quot;ע לתחנון?	"הב&quot;י הביא מרשב&quot;א דאין להפסיק דאז אין תחינתו מתקבלת כ&quot;כ {ונראה דזהו כל התפקיד של תחנון - שאמרינן תחנון מיד אחר שמ&quot;ע כדי שיהא מתקבלת}, והביא ראיה מב&quot;מ (נ&quot;ט ע&quot;ב) דאשת ר&quot;א היה מדבר עם ר&quot;א מיד אחר שמ&quot;ע כדי להפסיקו מלומר תחנון מיד, אכן הריב&quot;ש סבר דהיא דברה עמו עד שהיה שוכח מליפול [ומכאן מוכח דהוי רשות ולא חובה, וכמ&quot;ש הטור (פר&quot;ח, ערוה&quot;ש סעי&#x27; ב&#x27;)] וא&quot;כ ליכא ראיה שלא להפסיק (מג&quot;א ס&quot;ק א&#x27;), אמנם למעשה קיי&quot;ל דאין להפסיק לעסוק בדברים אחרים אבל שיחה בעלמא לית לן בה [כדמשמע מסי&#x27; נ&quot;א ומסי&#x27; קכ&quot;ד, ויש לדחות דמיירי בימים שאין בהם תחנון (מג&quot;א שם, מחה&quot;ש) והערוה&quot;ש (סעי&#x27; ג&#x27;) דחה דלא שייך לאסור לדבר עד אחר נפילת אפים אם כל נפילת אפים אינו אלא רשות], והערוה&quot;ש (שם) והכה&quot;ח (ס&quot;ק ד&#x27;) מחמירים שלא לדבר כלל, וכן משמע ממ&quot;ב לעיל (סי&#x27; נ&quot;א ס&quot;ק ט&#x27;) שלא לדבר כלל (מ&quot;ב דרשו), ואפי&#x27; בהפסק גדול מותר אם הוא דבר קדושה כגון והוא רחום ביום ב&#x27; וה&#x27;, וכן מותר להפסיק לענות איש&quot;ר באמצע תחנון (מ&quot;ב ס&quot;ק א&#x27;), ודינו כבאמצע ברכות ק&quot;ש (שע&quot;ת ס&quot;ק א&#x27;)."	סימן קלא סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם הפסיק בדיעבד?	"אפ&quot;ה צריך לומר תחנון (מ&quot;ב ס&quot;ק ב&#x27;)"	סימן קלא סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לומר שמ&quot;ע במקום אחד ותחנון במקום אחר?	"כן (ספר חסידים, מג&quot;א ס&quot;ק א&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק ב&#x27;) {וצ&quot;ע לפי השיטות דאפי&#x27; שיחה בעלמא אסור, למה הליכה לא חשיב הפסק כדאשכחן בהרבה דוכתי דהליכה חשיב הפסק}"	סימן קלא סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם תחנון רשות או חובה?	"הטור הביא מרב נטרונאי גאון דהוא רשות, אכן הערוה&quot;ש (סעי&#x27; ב&#x27;) כתב דבזה&quot;ז כל ישראל נהגו בזה ושוינהו עלייהו כחובה"	סימן קלא סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו המעלה להטות 1) לצד שמאל 2) לצד ימין? 3) איך קיי&quot;ל?	"1) א&#x27; - כך מרביצין התמיד כששוחטין אותו [אע&quot;פ דמכל בו משמע דקאי רק אאדם חשוב, מ&quot;מ מהט&quot;ז (ס&quot;ק ב&#x27;) מבואר דקאי אכל אדם]. ב&#x27; - דרך חירות ומלכים ואיש חורין צריך ליכנע לפני המקום (שבלי הלקט), ג&#x27; - דכתיב שמאלו תחת לראשי (הר&quot;ם), ד&#x27; - פניו לשכינה שהיא לימינו (ה&quot;ר בנימין, מ&quot;ב ס&quot;ק ד&#x27;) {וזהו על דרך תירוצו של המג&quot;א בסי&#x27; צ&quot;ז לגבי הסתירה מסי&#x27; צ&quot;ז לסי&#x27; קכ&quot;ג, ע&quot;ש}, ה&#x27; - ע&quot;פ קבלה (דרכ&quot;מ). 2) דכתיב וימינו תחבקני (מדרש שה&quot;ש, טור, מ&quot;ב ס&quot;ק ה&#x27;). 3) הרמ&quot;א הכריע בשחרית שיש לו תפילין יטה לצד ימין [משום כבוד התפילין ומשום מדת הדין (דרכ&quot;מ ס&quot;ק א&#x27; וס&quot;ק ד&#x27;)], במנחה כשאין לו תפילין יטה לצד שמאל [והגר&quot;א פסק כהמחבר דלעולם יטה על צד שמאל (מ&quot;ב ס&quot;ק ו&#x27;), והאג&quot;מ (או&quot;ח ח&quot;ה סי&#x27; כ&#x27; אות י&quot;ט) נהג ליפול על שני ידיו, ואינו משום לא תתגודדו שניכר לכל שהוא לצאת ידי שניהם (עי&#x27; מש&quot;כ בכדונג נמסו על מס&#x27; יבמות)], ומי שיושב אצל הארון יטה ראשו מעט כלפי הארון (מג&quot;א ס&quot;ק ג&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק ו&#x27;) {וצ&quot;ע מה יעשה במנחה אם הארון לשמאלו והשכינה לימינו}"	סימן קלא סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה יעשה איטר יד?	"בשחרית יטה על צד שמאלו, ובמנחה צ&quot;ע (פמ&quot;ג מש&quot;ז ס&quot;ק ב&#x27;), והכרעת פוסקי זמנינו הוא שיטה בצד שמאל (מ&quot;ב דרשו, פסק&quot;ת אות ג&#x27;)"	סימן קלא סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם צריך להטות בזמן הזה?	"מדינא א&quot;צ להטות אלא כשהיו נוהגים ליפול על הרצפה, אבל בזמן הזה אינו אלא מנהג וזכר בעלמא [והמג&quot;א (ס&quot;ק כ&#x27;) דמשמע דצריך להטות מדינא לא ראה הריב&quot;ש בפנים א&quot;נ מיירי במי שנפל על הרצפה ממש, עי&#x27; מש&#x27;&#x27;כ בסוף הסימן] (ביה&quot;ל ד&quot;ה להטות), ומ&quot;מ הכיסוי פנים הוא העיקר נפילת אפים בזמנינו (מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ב), ומסביר הרבינו בחיי (קרח טז, כב) דיש בו ג&#x27; כוונות, א&#x27; מורא השכינה, ב&#x27; להראות צער והכנעה, ג&#x27; להראות אסירת חושיו וביטול הרגשותיו (פסק&quot;ת אות א&#x27;)."	סימן קלא סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	באיזה אבר מכסים הפנים?	"כתב האריז&quot;ל דיכסה בזרוע בדוקא (באה&quot;ט ס&quot;ק ב&#x27;), שהוא האבר בין המרפק לכתפיו."	סימן קלא סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	למה נופלים דוקא על בגד ולא על ידיו ממש?	"כתב המג&quot;א (ס&quot;ק ב&#x27;) דידו לא חשיב כיסוי דמין במינו אינו חוצץ (מ&quot;ב ס&quot;ק ג&#x27;), והקשה עליו הפמ&quot;ג (א&quot;א ס&quot;ק ב&#x27;) למה צריך הפסק בגד הרי הוא מצלי אצלויי, ותי&#x27; הלבושי שרד (ס&quot;ק א&#x27;) דעושים שני דברים על צד היותר טוב. [והפסקי תשובות (הע&#x27; 31) מעורר דיש ליזהר לכסות פניו ולא רק מצחו כשאומר תחנון. ועי&#x27; בדעת תורה למהרש&quot;ם דהקשה דאשכחן דבגדים שאדם לובש הוו בטלים לגופו {ויש לעיין בזה דאשכחן נמי דאינם בטלים כמ&quot;ש במ&quot;ב סי&#x27; ב&#x27; ס&quot;ק י&quot;ב (עם הר&quot;י באק)}] "	סימן קלא סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם צריך להקפיד שכל ביהכ&quot;נ יטו כמנהג אחד?	"כן משום איסור לא תתגודדו (מ&quot;ב ס&quot;ק ו&#x27;) {וצ&quot;ל דאיטר יד דמטה על שמאלו (וכמ&quot;ש הפמ&quot;ג במש&quot;ז ס&quot;ק ב&#x27;) אינו חסרון בלא תתגודדו דניכר הוא דמחמת התפילין משא&quot;כ אם יטה על היד שיש בו תפילין כשיטת המחבר והגר&quot;א יש בה משום לא תתגודדו}"	סימן קלא סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה יעשה מי שלובש תפילין במנחה?	"המ&quot;ב (ס&quot;ק ז&#x27;) כתב שיטה לצד ימין, אבל הביא החיי&quot;א דס&quot;ל דיכול לסמוך על הגר&quot;א להטות על השמאל {ומשמע דאפי&#x27; אם יטה על צד ימין ליכא משום לא תתגודדו, וי&quot;ל כיון שניכר שהוא מחמת התפילין, וכמ&quot;ש למעלה לגבי איטר יד}"	סימן קלא סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה יעשה כשהוא בציבור שאומרים תחנון?	"גם הוא יכסה את ראשו, ואפי&#x27; אם הוא אינו אומר תחנון עמהם מפני שהוא באמצע פסד&quot;ז וכדומה (שע&quot;ת ס&quot;ק ב&#x27;) {ונראה דה&quot;ה כשהוא אומר והוא רחום וכו&#x27; ביום ב&#x27; וה&#x27; והציבור נופלים על אפם, גם הוא יפול}"	סימן קלא סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מהו הענין באמירת &quot;ואנחנו לא נדע וכו&#x27;&quot;?"	"ביאר הטור דמאחר שהתפללנו בכל ענין שיוכל אדם להתפלל [ק&quot;ש בישיבה, שמ&quot;ע בעמידה, תחנון בנפילת אפים, וכמ&quot;ש משה רבינו שישב, עמד, ונפל] אמרינן שאין לנו כח להתפלל בענין אחר (מ&quot;ב ס&quot;ק ט&#x27;), והוסיף הערוה&quot;ש (סעי&#x27; ט&#x27;) דמש&quot;ה נוהגין לומר שומר ישראל וכו&#x27; בישיבה, ואח&quot;כ עומדים."	סימן קלא סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"כיצד אומרים &quot;ואנחנו לא נדע וכו&#x27;&quot;?"	"עומדים בתיבת &quot;מה נעשה&quot;, וכולו יהיה בקול רם (של&quot;ה, מג&quot;א ס&quot;ק ד&#x27;, באה&#x27;&#x27;ט ס&#x27;&#x27;ק ג&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק ט&#x27;)"	סימן קלא סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	למה נשים אין נוהגות לומר תחנון?	"1) כיון שאינם מחויבות בפסד&quot;ז וק&quot;ש ליתא בישיבה וממילא ליתא בנפילה (מחזה אליהו סי&#x27; כ&#x27;, פסק&quot;ת הע&#x27; 4)&lt;br&gt;2) תחנון הוי רשות ולא קיבלוהו על עצמן (הליכות בית ישראל, פסק&quot;ת שם)&lt;br&gt;3) אינו צניעות לנשים ליפול על הארץ [ומש&quot;ה הרבה נשים אין נוהגות ליפול בר&quot;ה ויוה&quot;כ] ומש&quot;ה לא נהגו לומר תחנון כלל (הגר&quot;מ היינעמאן שליט&quot;א)&lt;br&gt;4) נראה להוסיף עוד טעם דידוע דנשים הן בבחינת דין"	סימן קלא סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"למה אומרים אשרי ב&#x27; פעמים בשחרית ופעם אחת במנחה?"	"פי&#x27; הערוה&quot;ש (סי&#x27; קל&quot;ב סעי&#x27; א&#x27;) כיון שאשרי מלא קדושתו של הקב&quot;ה, תקנו לאומרה בשחרית ב&#x27; פעמים כנגד קדושה דחזרת הש&quot;ץ וקדושה דובא לציון [אבל קדושה דיוצר אור אינו אלא סיפור דברים בעלמא], ופעם אחת במנחה כנגד קדושה שם. ועוד פי&#x27; הערוה&quot;ש (שם סעי&#x27; ב&#x27;) דלאחר שהכננו מזון הנפש בק&quot;ש ושמ&quot;ע מבקשים המזון גשמי בפותח את ידך וגו&#x27;."	סימן קלא סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	למה אומרים למנצח?	"1) ביאר הטור (סוף הסימן) מפני שיש בו מענין הישועה אומרים אותו קודם ובא לציון&lt;br&gt;2) הערוה&quot;ש (סי&#x27; קל&quot;ב סעי&#x27; ג&#x27;) ביאר דלאחר שמבקשים פרנסתינו אומרים ישגבך שם אלקי יעקב, וכמ&quot;ש רש&quot;י בסוף ברכות דיעקב אבינו טרח בגידול בניו יבקש עליהם רחמים&lt;br&gt;3) עוד פי&#x27; הערוה&quot;ש (שם) ע&quot;פ המדרש דדוד המלך אמרו אחר י&quot;ח מזמורים כמו כן אנו אחר י&quot;ח ברכות."	סימן קלא סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	באיזה ימים אין אומרים למנצח?	"ר&quot;ח, חנוכה, פורים ופורים קטן, ערב פסח, עיוה&quot;כ, ט&#x27; באב, בבית אבל (רמ&quot;א, מ&quot;ב ס&quot;ק ל&quot;ה)"	סימן קלא סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם אומרים תחנון מעומד?	"הריב&quot;ש (ב&quot;י, מג&quot;א ס&quot;ק ה&#x27;) סבר דמותר לומר תחנון מעומד, אבל הב&quot;י כתב דע&quot;פ קבלה יש להקפיד לישב בדוקא, והכריע המ&quot;ב (ס&quot;ק י&#x27;) דבשעת הדחק יכול לסמוך על הריב&quot;ש."	סימן קלא סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה יעשה אם סיים תפילתו בשעה שהציבור אומרים תחנון?	"המהרי&quot;ל (דרכ&quot;מ ס&quot;ק ב&#x27;) נהג לומר תחנון מעומד במקומו, והמג&quot;א (ס&quot;ק ה&#x27;) כתב דלפי הב&quot;י עדיף להמתין כדי הילוך ד&#x27; אמות ויחזור למקומו ויאמר תחנון מיושב [ואע&quot;פ שבעלמא ס&quot;ל להמג&quot;א (סי&#x27; קכ&quot;ג ס&quot;ק ח&#x27;) דצריך להמתין כשיעור שהש&quot;ץ יגיע לקדושה הכא מודה דא&quot;צ להמתין אלא כשיעור ד&#x27; אמות (מחה&quot;ש) {ויתכן דדוקא כאן כדי שיאמר תחנון עם הציבור, משא&quot;כ יחיד שנתאחר בשמ&quot;ע שלו יתכן שצריך להמתין יותר אפי&#x27; לתחנון, א&quot;נ י&quot;ל דכל זמן שרוצה לומר תחנון אחר שמ&quot;ע לא צריך להמתין אלא כדי הילוך ד&#x27; אמות כדי שלא להפסיק יותר ביניהם}], והמ&quot;ב (ס&quot;ק י&#x27;) פסק כהמהרי&quot;ל דיאמר תחנון מעומד במקומו {ונראה פשוט דאם יש לו כסא במקומו יכול לישב שם}"	סימן קלא סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם אחד מתפלל שמ&quot;ע לאחוריו?	"צריך לומר תחנון מעומד (מ&quot;ב ס&quot;ק י&#x27;), וגם אינו יכול לסמוך כדמבואר לעיל במ&quot;ב (לעיל סי&#x27; ק&quot;ב ס&quot;ק א&#x27;)"	סימן קלא סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	איזה קפיטל של תהלים אומרים לתחנון?	"הב&quot;י (בסוף הסימן) הביא הזוהר (פרשת במדבר עמ&#x27; ק&quot;כ ע&quot;ב) דאחר שמ&quot;ע הוא נפרד מעץ החיים והולך לעץ המות וצריך ליפול על פניו ולומר אליך ה&#x27; נפשי אשא (קפיטל כ&quot;ה) ויקבל על עצמו מסירת נפש ויראה את עצמו כאילו הוא נפטר מן העולם, ומש&quot;ה ליכא וא&quot;ו בקפיטל זה בסידרא דאל&#x27;&#x27;ף בי&#x27;&#x27;ת שהוא&quot;ו מרומז על עץ החיים, וצריך לומר תיקון זה בכוונת הלב, ומי שאומר דברים אלו בלב רחוק גורם להסתלק מן העולם לפני זמנו ע&quot;כ. וכיון שהוא סכנה גדולה, כתב המג&quot;א (ס&quot;ק ה&#x27;) דנוהגין לומר רחום וחנון וגו&#x27; (קפיטל ו&#x27;). אכן, המחה&quot;ש מיישב מנהג הספרדים שאומרים קפיטל כ&quot;ה דאומרים אותה בלא נפילת אפים והזוהר מיירי דוקא בנפילה אפים, והביא א&quot;ר בשם ספר אילה שלוחה שהאומר קפיטל כ&quot;ה כל יום אינו רואה פני גיהנם."	סימן קלא סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם טוב לומר &quot;ויאמר דוד וגו&#x27;&quot;?"	"הערוה&quot;ש (סעי&#x27; ח&#x27;) הביא די&quot;א לאומרה אבל הוא עצמו לא נהג לאומרה, וכ&quot;כ הכה&quot;ח (ס&quot;ק ל&quot;ד) שאין לאומרה"	סימן קלא סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין במקום דליכא ס&quot;ת?	"הרוקח (והובא ברמ&quot;א) סבר דבעי ס&quot;ת כדכתיב ויפול על פניו ארצה לפני ארון ה&#x27; (יהושע ז, ו) [ומפני זה מנהג ירושלים לעולם נופלים על פניהם (מ&quot;ב דרשו)], אבל השיג עליו הב&quot;י אם קבלה נקבל ואם לדין יש תשובה [וביאר הט&quot;ז (ס&quot;ק ה&#x27;) דהפסוק ויבכו וישבו לפני ה&#x27; (שופטים כ, כו) בפלגש בגבעה תוכיח דבודאי בכייה ותשובה לא בעי ס&quot;ת, והשיג עליו הערוה&quot;ש (סעי&#x27; י&#x27;) דיש לחלק דבשופטים לא כתיב ארון, אלא פי&#x27; הערוה&quot;ש בדעת הב&quot;י דהעיקר התנפלות למדנו ממשה רבינו דכתיב ואתנפל ושם לא היה ארון], אבל למעשה קיי&quot;ל כהרוקח והרמ&quot;א (ט&quot;ז שם, מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;א)"	סימן קלא סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם הס&quot;ת צריך להיות בארון קודש?	"לא (ט&quot;ז ס&quot;ק ה&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;א)"	סימן קלא סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בארון שאין בו ס&quot;ת?	"כיון שהוא מיוחד לס&quot;ת רשז&quot;א מקיל (אשי ישראל פכ&quot;ה הע&#x27; ל&quot;ו, מ&quot;ב דרשו) [ועוד מקיל האג&quot;מ (או&quot;ח ח&quot;ד סי&#x27; כ&quot;א) אם הצניעו הס&quot;ת בצד ביהכ&quot;נ במקום שמור יותר]"	סימן קלא סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בשאר ספרים?	"הא&quot;ר והדה&quot;ח סברי דיאמר תחנון בלא כיסוי פנים, אבל החת&quot;ס הביא משיירי כנסת הגדולה דיכול לכסות פניו [והוסיף החת&quot;ס מרמ&quot;ע מפאנו דהיודע לכוין כל צרכו בכח מחשבתו משוי ליה מקום ס&quot;ת], והמ&quot;ב (ס&quot;ק י&quot;א) אינו מכריע {ונראה דבמקום שודאי אומר תחנון וספק אם יכסה את פניו עדיף לכסות את פניו, וכמ&quot;ש המ&quot;ב (ס&quot;ק י&quot;ז) דיפול בבין השמשות וכן במ&quot;ב (ס&quot;ק י&quot;ח) דיפול אחר חצות הלילה, וכן כתב האג&quot;מ (או&quot;ח ח&quot;ה סי&#x27; כ&#x27; אות ה&#x27;) דיכול ליפול במקום שאר ספרים אלא שיש עדיפות להתפלל במקום ס&quot;ת, משא&quot;כ בספק אם לומר תחנון בכלל מבואר להלן דאמרינן ספק תחנון להקל ולא יאמר תחנון}"	סימן קלא סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין כשהוא מתפלל 1) בצדדין שבביהכ&quot;נ ואינו יכול לראות הארון 2) בחצר בית הכנסת 3) בעזרת נשים דבית הכנסת 4) בחדר אצל הבית הכנסת?	"1) צריך נפילת אפים כיון שהוא בבית הכנסת {פשוט} 2) אם יכול לראות את הארון בעי נפילת אפים ואם לאו לא (מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ג) 3) צריך נפילת אפים כיון שיש שם חלונות (מג&quot;א ס&quot;ק ז&#x27;, לבושי שרד ס&quot;ק ח&#x27;) {וכפשוטו ה&quot;נ צריך לראות הארון ממש, אמנם הוילון אינו מפסיק (דעת תורה למהרש&quot;ם), עי&#x27; זבחים נ&quot;ה ע&quot;ב} 4) כתב השעה&quot;צ (ס&quot;ק י&quot;ב) דאין נופלין אפי&#x27; אם יכול לראות הארון דהוי חדר בפני עצמו {השעה&quot;צ מיירי בחדר אצל חצר ביהכ&quot;נ, ולכאורה ה&quot;ה בחדר אצל הביהכ&quot;נ גופה}. אכן, הערוה&quot;ש (סעי&#x27; י&#x27;) סבר דכל החדרים הקטנים שסביבות הביהכ&quot;נ דינן כביהכ&quot;נ. {ויש להדגיש דכל הציורים אלו אינם נוגעים אם הוא מתפלל בשעה שהציבור מתפללין או אם יש ספרים שם דבלא&quot;ה נופלים}"	סימן קלא סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מתי מותר ליחיד המתפלל בביתו לכסות את ראשו?	"[אם יש לו ס&quot;ת פשוט דיכול ליפול כדמשמע ממעשה דר&quot;א בפרק הזהב (מג&quot;א ס&quot;ק ו&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;א)] כתב הדרכ&quot;מ (ס&quot;ק ג&#x27;) דמותר לכסות את ראשו בשעה שהציבור מתפללין [ר&quot;ל אומרים תחנון בשעה זו (מג&quot;א ס&quot;ק ח&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק ט&quot;ו)], ובלבד שלא יהא דבר טינוף מפסיק בינו להציבור (מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ד) {וק&quot;ק דהמ&quot;ב לעיל (סי&#x27; נ&quot;ה ס&quot;ק ס&quot;ב) פסק כהחיי&quot;א דרק לגבי ברכו הוי הפסק דיש בה אזכרה, אבל תחנון מדינא א&quot;צ שם השם אלא תחינה בעלמא וא&quot;כ למה צואה מפסיק, ועי&#x27; מש&quot;כ לעיל בסי&#x27; קכ&quot;ח סעי&#x27; כ&quot;ד}"	סימן קלא סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	למה אין נופלין בלילה?	"הוא מדת הדין, וקרוב הדבר לקצץ הנטיעות (ב&quot;י בשם מהר&quot;י אבוהב) [וזהו הטעם נמי שלא ליפול על יד שיש בו תפילין (דרכ&quot;מ ס&quot;ק ד&#x27;), וכן בבית אבל (לבוש, מ&quot;ב ס&quot;ק כ&#x27;), אכן עדיין איכא חילוק ביניהם אם יכול לאומרה בלא נפילת אפים], אבל בודאי מותר לומר תחנון בלא נפילת אפים בלילה (מ&quot;ב ס&quot;ק ט&quot;ז)"	סימן קלא סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין באשמורת הבקר?	"המהר&quot;י אבוהב מקיל מפני שהוא קרוב ליום, והמג&quot;א (ס&quot;ק ט&#x27;) מקיל אפי&#x27; לאחר חצות הלילה, אבל הרקנתי (הובא במג&quot;א שם) משמע דאינו מקיל כלל. המ&quot;ב (ס&quot;ק י&quot;ח) משמע דפסק כמג&quot;א דמקיל אחר חצות. {ונראה דמכאן משמע דבמקום ספק אמרינן שיפול על פניו}"	סימן קלא סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בבין השמשות?	"נוהגין ליפול דומיא דאשמורת שהוא קרוב ליום (ט&quot;ז ס&quot;ק ח&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ז, ערוה&quot;ש סעי&#x27; י&quot;א) {מכאן נמי משמע דמספק נופלים} [אכן, המחה&quot;ש דחה ראית הט&quot;ז די&quot;ל דבין השמשות חמור טפי דמתחיל תגבורת הדינים וכמ&quot;ש המג&quot;א ס&quot;ק ט&#x27;]"	סימן קלא סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה יעשה בעשי&quot;ת אם הוא קרוב לסוף היום?	"ידלג אבינו מלכנו כדי ליפול מבעוד יום (מג&quot;א ס&quot;ק ט&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ז) {ויש להסתפק אם זהו קודם שקיעה או קודם צאת, ומ&quot;מ נראה דיכול לומר אבינו מלכנו אח&quot;כ בלילה}"	סימן קלא סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בערב ר&quot;ה?	"נוהגין לומר תחנון אפי&#x27; אם נמשכה הסליחות עד שיאיר היום כיון דרוב פעמים מסיימים קודם אור היום (מחה&quot;ש) {וצ&quot;ע לפי מנהגינו שאומרים תחנון בכל יום אחר שהאיר היום}"	סימן קלא סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם אומרים תחנון 1) בבית האבל 2) כשיוצא מבית האבל?	"1) הטור כתב דאומרים תחנון, אבל הב&quot;י הביא משבלי הלקט דאין אומרים תחנון משום דאיתקש לחג כדכתיב והפכתי חגיכם לאבל [והערוה&quot;ש (סעי&#x27; י&quot;ד) תמה על טעם זה], והלבוש (מובא במ&quot;ב ס&quot;ק כ&#x27;) כתב טעם אחר דאז מדת הדין מתוחה עליו [ואע&quot;פ שדימה זה ללילה, יש חילוק שבלילה אומרים הקפיטל בלא נפילת אפים משא&quot;כ בבית אבל אין אומרים הקפיטל כלל (הר&quot;י באק)], וכן קיי&quot;ל דאין אומרים תחנון 2) אין צריך לומר תחנון דלא אמרו מיד אחר תפילה {ואע&quot;פ שאין זה לעיכובא מ&quot;מ צריך להיות ראוי לבילה} [ודלא כהדה&quot;ח דס&quot;ל דצריך לומר תחנון אלא אזלינן לקולא בספק תחנון (שעה&quot;צ ס&quot;ק ט&quot;ו, שע&quot;ת ס&quot;ק י&quot;ד)], ולגבי והוא רחום יש סתירה בט&quot;ז (ס&quot;ק ט&#x27; - י&#x27;), והמ&quot;ב (ס&quot;ק כ&#x27;) משמע דנוטה להחמיר {דאין זה ספק תחנון}, וכן הוא בהדיא בהערוה&quot;ש (סעי&#x27; י&quot;ד). {וממ&quot;ב משמע מהא דא&quot;צ לומר תחנון כשחוזר לביתו דמותר לו לומר תחנון אם הוא רוצה, וממילא כטעה הש&quot;ץ ואמר קדיש מותר להציבור לומר תחנון אח&quot;כ, וכן פסק שו&quot;ת להורות נתן [וכן שמעתי מהגרי&quot;א פארכהיימער שליט&quot;א], ודלא כמו שמביאין בשם החזו&quot;א, ואמנם עי&#x27; במאיר עוז שהביא עוד מעשה מהחזו&quot;א דהוא אמר תחנון אחר קדיש} "	סימן קלא סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם 1) האבל מתפלל שלא בבית האבל 2) מתפלל בבית האבל בלא האבל?	"1) אומרים תחנון [וביאר הערוה&quot;ש (סעי&#x27; ט&quot;ו) דאינו דומה לחתן שהפטור של אבל בא מחמת המת וזה אינו שייך להביהכ&quot;נ משא&quot;כ הפטור של חתן בא מחמת עצמו וממילא כל הביהכ&quot;נ פטורים], והאבל אינו אומר תחנון (מ&quot;ב ס&quot;ק כ&#x27;) 2) הא&quot;ר מסתפק אם אומרים תחנון (מ&quot;ב שם), והערוה&quot;ש (סעי&#x27; י&quot;ד) סבר דאומרים תחנון {ויש לעיין אם בכה&quot;ג אמרינן ספק תחנון לקולא} [והגשר החיים סבר דאם מת שם או הביאו שם לאחר פטירתו אין אומרים תחנון, ואם לאו אומרים תחנון (מ&quot;ב דרשו)]"	סימן קלא סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם אומרים הלל 1) בבית האבל 2) כשחוזר לביתו 3) בבית האבל בשבת ר&quot;ח או ברגל?	"1) לא (מ&quot;ב ס&quot;ק כ&#x27;) 2) בר&quot;ח לא, ובחנוכה כן דיחיד גומר את ההלל לכו&quot;ע (מג&quot;א ס&quot;ק י&#x27;, מ&quot;ב שם) 3) כן (מ&quot;ב שם)"	סימן קלא סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם אומרים &quot;ואני זאת בריתי&quot; בבית האבל?	"כן (מג&quot;א ס&quot;ק י&#x27;, ערוה&quot;ש סעי&#x27; י&quot;ד) {ואין נוהגין כן}"	סימן קלא סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם אומרים תחנון 1) בבית חתן ומילה 2) כשחוזר לביתו?	"1) לא, וביאר הב&quot;י משום דתחנון רשות הוא, ואין לעורר מדת הדין בזמן שמחתו (ערוה&quot;ש סעי&#x27; ט&quot;ו) 2) לא, דחלה עליו השמחה (ט&quot;ז ס&quot;ק י&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;א)"	סימן קלא סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מתי 1) מתחיל 2) גומר, הפטור של חתן?	"1) כתב הדה&quot;ח דמתחיל כשנכנסה לחופה, ומהגר&quot;א (ס&quot;ק י&quot;א) משמע דאפי&#x27; משחרית של יום שיכנס לחופה (מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;א), ונוהגין כהגר&quot;א (ערוה&quot;ש סעי&#x27; ט&quot;ז) {אבל לכו&quot;ע אם יכנס לחופה לאחר צאה&quot;כ אינו פוטר בשחרית ומנחה, וכן מבואר ממג&quot;א (ס&quot;ק י&quot;ב) דכתב דיש נוהגין שהחתן היה יוצא מביהכ&quot;נ יום או יומיים לפני חתונתו, ומ&quot;מ אם לא יצא היו אומרים תחנון [ועי&#x27; באשי ישראל (פכ&quot;ה הע&#x27; פ&quot;ב) דלפעמים אין אומרים תחנון]} 2) נוהגין להקל לפטור כל ז&#x27; ימים מעת לעת (מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ו) וכדמבואר בשע&quot;ת (ס&quot;ק י&quot;ד) דאזלינן לקולא בתחנון מפני שהוא רשות, אכן, הערוה&quot;ש (סעי&#x27; י&quot;ז) פסק כהשיטות המובא בשע&quot;ת (שם) דלא אזלינן מעת לעת [ולגבי שבע ברכות בודאי אין מקילין ליחשב מעת לעת (שע&quot;ת סי&#x27; קפ&quot;ח ס&quot;ק ח&#x27;)]."	סימן קלא סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם עדיף לחתן לצאת מביהכ&quot;נ קודם תחנון?	"המ&quot;ב (ס&quot;ק כ&quot;ו) כתב דעדיף לצאת, אכן הכה&quot;ח (ס&quot;ק פ&quot;ז) סבר דאדרבה יש שמחה להציבור כשבא החתן לביהכ&quot;נ כדי להתערב בשמחתו ושלא לומר תחנון, וכ&quot;כ הפסק&quot;ת (הע&#x27; 138) בשם החזו&quot;א {וכן שמעתי מהגר&quot;מ היינעמאן שליט&quot;א} [ומ&quot;מ יש לו רשות שלא להודיע הציבור דכשלא יודעים אין להם שמחה וממילא מחויבים בתחנון (ריש&quot;א, מילה שלמה פי&quot;ב סי&#x27; ג&#x27; תשובה מ&quot;א)]"	סימן קלא סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	בברית מילה, מתי אין אומרים תחנון 1) בשחרית 2) במנחה?	"1) או בביהכ&quot;נ שיהיה בו ברית מילה [וכתב הברכ&quot;י דהיינו דוקא אם המילה נעשית אחר סיום התפילה, אכן הכה&quot;ח (ס&quot;ק ע&quot;ז) כתב דאין חילוק בין מנין ראשון למנין שני כשהוא קודם המילה, ואע&quot;פ שמסתבר כהברכ&quot;י מ&quot;מ סתימת המחבר משמע ככה&quot;ח [ואפי&#x27; הברכ&quot;י הביא דיש נוהגין שכל המנינים אינם אומרים תחנון], וכן פסק הגרי&quot;א פארכהיימער שליט&quot;א שכל המנינים אינם אומרים תחנון] או בביהכ&quot;נ מתפללין בה בעלי הברית [אבי הבן, סנדק, ומוהל] (מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ב, שעה&quot;צ ס&quot;ק כ&quot;א) 2) הרמ&quot;א סבר דלעולם אומרים תחנון, אבל הכרעת המ&quot;ב (ס&quot;ק כ&quot;ה) כשאר האחרונים דאין אומרים תחנון אם מתפללים אצל התינוק קודם ברהמ&quot;ז אבל אחר ברהמ&quot;ז או שלא בפני התינוק אומרים תחנון [ומ&quot;מ בעלי הברית אין אומרים תחנון דיו&quot;ט שלהם הוא]"	סימן קלא סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בהטפת דם ברית?	נמי אין אומרים תחנון (באה&quot;ט ס&quot;ק י&quot;ב)	סימן קלא סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	במקום ברית מילה, איזה מקומות נמי פטורים מתחנון?	"הדרכ&quot;מ (ס&quot;ק ז&#x27;) הביא מנהג דור&quot;א דאין אומרים תחנון בכל העיר, אבל למעשה נוהגין שרק המקומות בטפלים לאותו ביהכ&quot;נ פטורים מתחנון, והגדיר המ&quot;ב (ס&quot;ק כ&quot;ד) דדוקא מקומות שאין בהם ארון ותיבה "	סימן קלא סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בפדיון הבן או בר מצוה?	"מדינא מחויבין בתחנון (מנח&quot;י ח&quot;ח סי&#x27; י&quot;א), אמנם באולם בזמן הסעודה אין אומרים תחנון (הליכות שלמה תפילה פי&quot;א ס&quot;ט) (מ&quot;ב דרשו)"	סימן קלא סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם החתן או בעל הברית נמצא שם אבל אינו מתפלל עמהם?	המקור חיים סבר דאומרים תחנון, ורשז&quot;א סבר דאין אומרים תחנון (מ&quot;ב דרשו) {ונראה דמספק אין אומרים תחנון}	סימן קלא סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם כלה פוטרת מתחנון?	"כתב שבט הלוי (ח&quot;ה סי&#x27; י&quot;ב) דאינה פוטרת כיון שאינה מצורפת עמם, אבל כתב (בח&quot;ח סי&#x27; כ&quot;ד אות ב&#x27;) דאם הלכו להתפלל בבית הכלה לכבודה אין אומרים תחנון (מ&quot;ב דרשו)"	סימן קלא סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בחתן שמתפלל בבית היחיד?	כתב הערך לחם למהריק&quot;ש דאין לו רשות לבטל תחנון בבית חבירו אלא אם הוא נותן רשות בכל עת להציבור להתפלל בו בלי שום רשות ממנו	סימן קלא סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה אומרים בתענית ציבור שיש בו מילה/חתן?	"אומרים סליחות ווידיוי [שמניחין לומר מקצת תחינות (ב&quot;י, ט&quot;ז ס&quot;ק י&quot;ב, מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ח)], וגם אומרים אבינו מלכנו (ערוה&quot;ש סעי&#x27; י&quot;ז, רמ&quot;א סי&#x27; תר&quot;ב סעי&#x27; א&#x27;), ואין אומרים והוא רחום [ואפי&#x27; במקומות שנוהגין לומר והוא רחום בכל תענית ציבור אפי&#x27; אם אינו יום ב&#x27; וה&#x27; (לבושי שרד ס&quot;ק י&quot;ז, מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ט)] ולא תחנון"	סימן קלא סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"באיזה ימים אין אומרים תחנון 1) אפי&#x27; במנחה שלפניו 2) דוקא ביום עצמו?"	"1) ב&#x27; ימים דפורים ופורים קטן [ובפורים משולש אין אומרים תחנון במוקפין בט&quot;ז אדר (מ&quot;ב דרשו)], ל&quot;ג בעומר (מ&quot;ב ס&quot;ק ל&quot;ג), ר&quot;ח, ט&#x27; באב, חנוכה, חודש ניסן, בין יוה&quot;כ לסוכות [ויש נוהגין עד מרחשון שהחודש מרובה במועדות א&quot;נ כיון שנכנס בעינוי ראוי שיצא בשמחה (שע&quot;ת ס&quot;ק י&quot;ט, מג&quot;א סי&#x27; תרס&quot;ט), ויש נוהגין שאין אומרים תחנון כל חדש תשרי אפי&#x27; קודם יוה&quot;כ (פר&quot;ח)], מר&quot;ח סיון עד אסרו חג שבועות [ויש נוהגין גם בימי תשלומין, לפי השע&quot;ת (ס&quot;ק י&quot;ט) יש נוהגין עד י&quot;ג משום ספיקא דיומא, ולפי הפמ&quot;ג (א&quot;א ס&quot;ק י&quot;ח, והובא במ&quot;ב ס&quot;ק ל&quot;ו) עד י&quot;ב [וביאר רשז&quot;א (הליכות שלמה שבועות פי&quot;ב ס&quot;ט דבר הלכה אות כ&quot;ה) דימי תשלומין לקרבנות נמנים לפי א&quot;י שהיא מקום ההקרבה]], ט&quot;ו באב, ט&quot;ו בשבט [שהוא כמו כל ד&#x27; ראשי השנה שהן יו&quot;ט (גר&quot;א ס&quot;ק י&quot;ג)] (מ&quot;ב ס&quot;ק ל&quot;ב וערוה&quot;ש סעי&#x27; י&quot;ב) 2) ערב ר&quot;ה, ערב יוה&quot;כ (מ&quot;ב ס&quot;ק ל&quot;ג), י&quot;ד אייר (שע&quot;ת ס&quot;ק י&quot;ט, פר&quot;ח, ערוה&quot;ש סעי&#x27; י&quot;ב, ערך לחם למהריק&quot;ש ודלא כפמ&quot;ג מש&quot;ז ס&quot;ס ד&quot;ה מה) [ויש נוהגין גם בט&quot;ו אייר (שע&quot;ת שם)] {ויש לבאר הטעם דאין פוטרין מנחה דלפניהם דהוי כמו לפני דלפני, דאפי&#x27; י&quot;ד אייר הוי מחמת הפסח שיאכל בערב}"	סימן קלא סעיף ו-ז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה נוהגין בט&quot;ו בשבט?	האשכזנים נוהגין לאכול הרבה מיני פירות (מג&quot;א ס&quot;ק ט&quot;ז, מ&quot;ב ס&quot;ק ל&quot;א) [וה&quot;ה הספרדים (כה&quot;ח ס&quot;ק צ&quot;ז)]	סימן קלא סעיף ו-ז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	באיזה יום צריך ליזהר מאד?	"ל&quot;ג בעומר משום מעשה שאחד אמר נחם אפי&#x27; בל&quot;ג בעומר ונענש (מג&quot;א ס&quot;ק י&quot;ז)"	סימן קלא סעיף ו-ז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בקל ארך אפים?	תלוי בלמנצח (מ&quot;ב ס&quot;ק ל&quot;ה) [וסימן לדבר א&quot;א אא&quot;א אא&quot;א למנצח, וכה&quot;א למנצח על השמינית (ח.ד.ש., י.ב.)]	סימן קלא סעיף ו-ז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו המנהג של בני אוסטרייך בימים שאין אומרים נפילת אפים?	אין אוכלין קטניות מפני שהוא דמי לאבילות המתגלגל (מהרי&quot;ל, מג&quot;א ס&quot;ק י&quot;ד)	סימן קלא סעיף ו-ז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו האיסור להשתחוות על אבן משכית?	"מדאורייתא אסור להשתחות בפישוט ידים ורגלים על אבן על פניו ממש בלא נטיה על הצד, ומדרבנן אסור בקידה או אם מטה לצדו, ומותר אם עושה שניהם. לגבי פישוט ידים רגלים בלא אבן משכית, כתב הב&quot;י ב&#x27; טעמים שאסור מדרבנן, א&#x27; גזירה אטו אבן, ב&#x27; חיישינן שמא היתה אבנים שם ונבנה עליהם, ונפק&quot;מ אם מותר בעשבים לבד דלפי טעם א&#x27; עדיין אסור מדרבנן אבל לפי טעם ב&#x27; ליכא חשש אלא בקרקע לבד ולא כשהטיח עשבים למטה, והשעה&quot;צ (ס&quot;ק מ&quot;ד) מסתפק בדבר (מ&quot;ב ס&quot;ק מ&#x27;) {וצ&quot;ע למה פשוט להמ&quot;ב (ס&quot;ק מ&quot;ד) להקל אם מציע עשבים על גבי קרקע בפישוט ידים ורגלים בלא הטייה}"	סימן קלא סעיף ח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו כריעה ומהו קידה?	"איתא בגמ&#x27; מגילה (כ&quot;ב ע&quot;ב) קידה על אפים וכריעה על ברכים {ונראה לפרש דכריעה הוא כשמניח ברכיו על הארץ, וקידה הוא כשמניח אפים על הארץ [ויכול לעשותו בלי כריעת ברכים או כמו pushup], ומה שאנו נוהגין לעשות בר&quot;ה ויוה&quot;כ נקרא כריעה וקידה דיש בה כריעת ברכים וגם אפים על הארץ}"	סימן קלא סעיף ח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין באדם חשוב?	"אסור ליפול על פניו [אפי&#x27; בקידה ובעשבים] אלא אם בטוח שיענה כיהושע בן נון דכסיפא ליה מילתא אם אינו נענה שמהרהרין אחריו שאינו הגון ואינו ראוי לענות (טור, ב&quot;י)"	סימן קלא סעיף ח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מתי מותר לאדם חשוב ליפול על פניו?	"1) כשהוא מתפלל בינו לבין עצמו בביתו [דאז ליכא כיסופא] (טור) [והערוה&quot;ש (סעי&#x27; י&quot;ח) מחמיר]&lt;br&gt;2) כשהוא מתפלל בעבור עצמו [באה&quot;ט ס&quot;ק כ&quot;א בשם עולת תמיד, ודלא כהפר&quot;ח דמחמיר כשהוא מתפלל בציבור בעבור עצמו]&lt;br&gt;3) כשכל הציבור נמי נופלים על פניהם (ב&quot;י בשם רבינו יואל אביו של הראבי&#x27;&#x27;ה) דאז אם אינם נענים ח&quot;ו ליכא גנאי כ&quot;כ להאדם חשוב דלא עדיף הוא מכל הציבור (לבושי שרד ס&quot;ק י&quot;ח, מ&quot;ב ס&quot;ק ל&quot;ח) [והקשה הב&quot;ח מהגמ&#x27; מגילה (כ&quot;ב ע&quot;ב) דרב לא נפל אע&quot;פ שכל הציבור נפלו, ותי&#x27; דלפי התירוץ בתרא רב ס&quot;ל דאדם חשוב אינו נופל אפי&#x27; אם כל הציבור נופלים אבל לא קיי&quot;ל כהאי תירוצא]&lt;br&gt;4) אם מצדד צדודי [וזהו לפי רש&quot;י במגילה (כ&quot;ג ע&quot;א) ודלא כתוס&#x27; שם (ב&quot;י)] (מג&quot;א ס&quot;ק י&quot;ט, מ&quot;ב ס&quot;ק ל&quot;ז)"	סימן קלא סעיף ח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	לאיזה איסור אמרינן דמהני לצדד צדודי?	"1) רש&quot;י והרי&quot;ף פירשו לגבי האיסור של אדם חשוב&lt;br&gt;2) תוס&#x27; והרא&quot;ש פירשו לגבי האיסור דאבן משכית&lt;br&gt;{וקיי&quot;ל כשניהם}"	סימן קלא סעיף ח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מהו פשט בטור במה שהביא מרב נטרונאי גאון דצריך לתלות פניו למעלה מן הקרקע, ואח&quot;כ הביא מגמ&#x27; מגילה לצדד צדודי?"	"פי&#x27; הב&quot;י (למסקנא) דלא ידביק פניו לארץ וגם אדם חשוב צריך להטות על צד שמאל [דיש ענינים בצד שמאל בדוקא] ואח&quot;כ הביא מגמ&#x27; מגילה דאשכחן דאביי ורבא נמי היו מצדדין [אמנם, המג&quot;א (ס&quot;ק כ&#x27;) משמע דאפי&#x27; בזמן הזה שאין נופלים ממש על הפנים צריך מדינא לצדד [וביאר הלבושי שרד דאזלינן בתר כוונתו שהוא רוצה ליפול על פניו ממש, משא&quot;כ כשהוא שוחה בעלמא פשוט דמותר אפי&#x27; ע&quot;ג אבנים שהרי אין כוונתו ליפול (מ&quot;ב ס&quot;ק מ&quot;א)] {ונראה דזהו על דרך ר&#x27; נטרונאי גאון, ובפרט לפי המהלך בב&quot;י דאפי&#x27; שאר כל אדם נמי צריכים להטות}, אבל הביה&quot;ל (ד&quot;ה להטות) מדחה דהמג&quot;א מיירי כשהיה נופל על הארץ אלא שפניו לא היה דבוק בקרקע] {ומ&quot;מ אפי&#x27; הביה&quot;ל מודה דנוהגין להטות הפנים אפי&#x27; בנפילת אפים שלנו}"	סימן קלא סעיף ח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם נופלים על 1) שיש 2) לבנים 3) שטיח?	"1) למהר&quot;י בן לב אסור, לכנסת הגדולה מותר [והשבט הלוי מחמיר (מ&quot;ב דרשו)] 2) מותר (מג&quot;א ס&quot;ק כ&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק מ&quot;א) 3) רשז&quot;א (הליכות שלמה תפילה פי&quot;ט סעי&#x27; ו&#x27;) כתב דנוהגין להחמיר כשהוא מחובר וקבוע להרצפה [וכעין זה בפסק&quot;ת (אות כ&quot;ז) בשם המטה אפרים (סי&#x27; תרכ&quot;א סעי&#x27; י&quot;ד), וביאר בהע&#x27; 165 ע&quot;פ הפמ&quot;ג (מש&quot;ז ס&quot;ק י&quot;ד) דבעי הכירא קצת]"	סימן קלא סעיף ח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם נופלים על פניהם בראש השנה ויוה&quot;כ?	"המג&quot;א (ס&quot;ק כ&quot;ב) כתב דנהגו ליפול רק ביוה&quot;כ ולא בר&quot;ה, אכן כתב השעה&quot;צ (ס&quot;ק מ&quot;ד) דעכשיו נוהגים ליפול אפי&#x27; בר&quot;ה (וכ&quot;כ הערוה&quot;ש סעי&#x27; י&quot;ח)"	סימן קלא סעיף ח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מסיימים תחנון בברוך שומע תפילה?	"כתבו תוס&#x27; בברכות (כ&quot;ט ע&quot;א) שהוא דבר מגונה, וביאר הט&quot;ז (ס&quot;ק ט&quot;ו) דהיינו כשמסיים בשם השם [ברוך אתה ה&#x27; שומע תפילה] אבל בלא שם השם מותר (וכ&quot;כ רע&quot;א בשם השל&quot;ה)"	סימן קלא סעיף ח		
