#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ד. א 'בעי רב ביבי בר אביי הדביק פת בתנור התירו לו לרדותה קודם שיבוא לידי חיוב חטאת או לא התירו' היכי דמי, ומה הדין לאחרים, ומה נפשט?	"אין לומר שהכניס בשוגג ונזכר אח&quot;כ, שהרי אינו חייב חטאת עד שיהיה תחילתו וסופו בשגגה. רב שילא אמר שהכניס בשוגג והשאלה האם אחרים יכולים להוציא, ואמר לו רב ששת שודאי לא אומרים לו לאדם חטא כדי שיזכה חברך, אלא פי’ רב אשי ורב אחא בריה דרבא שהשאלה במזיד, ותני קודם שיבא לידי חיוב סקילה.<p dir=""rtl"">לגרסתנו, לעיל ג: לאב&quot;א נפשט שלא התירו ולאב&quot;א לא נפשט, וכאן אמר בהדיא רב אחא בריה דרבא שרב ביבי בר אביי אמר שהתירו לו לרדותה. [לגרסת ר&quot;י לעיל ודאי שנפשט שלא התירו, וכאן הביאו תוס' שיש ספרים שגרסי ברב אחא בר רבא גם בלשון אבעיא]</p>"	שבת ד.		ראשון
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ד: 'פשט העני את ידו וכו' העני חייב' אמאי חייב הרי בעינן הנחה ועקירה ע&quot;ג מקום שיש בו ד' על ד' (למסקנא 3)?	"[אין לומר כר&quot;ע שמחייב בזורק מרה&quot;י לרה&quot;י ורה&quot;ר באמצע, דדלמא הנחה לא בעי אבל עקירה בעי, ואין לומר כרבי של זרק ונח על גבי זיז, ששם פליגי האם שדי נופו בתר עקרו או לא, ולא כרבי שמחייב הזורק מרה&quot;ר לרה&quot;ר ורה&quot;י באמצע שמחייב רבי שנים, ששם העמידו רב ושמואל ברה&quot;י מקורה וביתא כמאן דמליא. ואין לומר כאחרים שאומרים עמד במקומו וקיבל חייב, ששם איכא למימר ע&quot;י טרסקל]<p dir=""rtl"">רבי אבא פי' כשעקר מטרסקל וקיבל ע&quot;י טרסקל, וברה&quot;ר י&quot;ל דוקא בתוך י', שלמעלה מי' אמר ריבר&quot;י שהוי רה&quot;י. ר' אבהו פי’ ששלשל ידו למטה מג' א&quot;נ בשוחה א&quot;נ בגומה. רבא פי’ וכן אמר ר' יוחנן שידו של אדם חשובה כד' על ד'.</p>"	שבת ד:		ראשון
