#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	למה ישתבח אינה פותחת בברוך?	"הוי סמוכה לחברתה, והפסוקים אינם מפסיקים ביניהם (טור, מ&quot;ב ס&quot;ק א&#x27;)"	סימן נד סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם שכח לומר ישתבח וכבר התחיל ברכת יוצר אור?	"רשז&quot;א (הליכות שלמה תפילה פ&quot;ו דבר הלכה אות כ&#x27;) סבר שאינו יכול לברך ישתבח, והגר&quot;ח קנייבסקי (שיח השדה ח&quot;ג ברכות ל&quot;ד ע&quot;ב) סבר דיכול לברך קודם אהבה רבה [ואפשר שצריך לומר איזה פסוקים לפניה] (מ&quot;ב דרשו) {ונראה פשוט דאם טעה והתחיל ברכת יוצר אור קודם שהתחיל ברוך שאמר, תו לא מצי לברך ברוך שאמר וישתבח דהרי יש סוברים דלכתחילה צריך לדלג ליוצר אור}"	סימן נד סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו נוסח החתימה?	"הטור וש&quot;ע גרסו מלך מהולל בתשבחות, והמג&quot;א (ס&quot;ק א&#x27;) הביא קל מלך גדול בתשבחות. ואח&quot;כ קל ההודאות אדון הנפלאות הבוחר בשירי זמרה מלך קל חי העולמים, ואי גריס חי בציר&quot;י ר&quot;ל מחיה את העולמים (תיו&quot;ט סוף תמיד), ואי גריס חי בפת&quot;ח ר&quot;ל חי בשני העולמים ושליט בעוה&quot;ז ובעוה&quot;ב (פמ&quot;ג מש&quot;ז ס&quot;ק ב&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק ב&#x27;)"	סימן נד סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר להפסיק באמצע החתימה של ישתבח?	"כתב החכמ&quot;א (כלל ה&#x27; סעי&#x27; י&quot;ג) דאין להפסיק כלל באמצע ברכה קצרה (מ&quot;ב ס&quot;ק ג&#x27;) [ובדיעבד אם הפסיק מסתפק החיי&quot;א אם צריך לחזור לראש דאולי עניית אמן אינו הפסק אלא הוספה בשבח המקום], וכאן המ&quot;ב (ס&quot;ק ג&#x27;) מסתפק אי הוי כברכה קצרה {וביאר הר&quot;י באק ספיקו דהמ&quot;ב דאפשר דאין זה ברכה קצרה כיון שיש בו ענינים הרבה אע&quot;פ שאין בו חתימה אחרת, אבל אין לפרש ספיקו כיון דאין ברכה זו מוזכרת בגמ&#x27;, דהרי לעיל (סי&#x27; נ&quot;א ס&quot;ק ב&#x27;) בברוך שאמר היה פשוט להמ&quot;ב דאין להפסיק באמצע החתימה}"	סימן נד סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר להפסיק בין ישתבח ליוצר?	"אסור להפסיק לדבר רשות, אבל לצרכי ציבור ולצדקה [ולכל דבר מצוה (מ&quot;ב ס&quot;ק ו&#x27;)] מותר להפסיק (טור) [ומ&quot;מ כתב הדרכ&quot;מ דעדיף שלא להפסיק כלל (וכ&quot;כ הערוה&quot;ש (סעי&#x27; ד&#x27;) דאין נוהגין להפסיק)], והמג&quot;א (ס&quot;ק ב&#x27;) מסופק במזמור ממעמקים קראתיך ה&#x27; בעשי&quot;ת (מ&quot;ב ס&quot;ק ד&#x27;) [והדגול מרבבה הביא מנהג לקרות שירת הים ושירת האזינו בין ישתבח ליוצר], ופשוט להערוה&quot;ש (סעי&#x27; ב&#x27;) דיכול להפסיק למזמור ממעמקים ואז ישיר דזה נחשב כסדר התפילה."	סימן נד סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	באר הירושלמי המספר בין ישתבח ליוצר עבירה היא בידו וחוזר עליה מעורכי המלחמה?	"המ&quot;ב (ס&quot;ק ה&#x27;) הביא ב&#x27; מהלכים:&lt;br&gt;1) קאי כר&quot;י הגלילי דס&quot;ל דאפי&#x27; על עבירה דרבנן חוזר ממלחמה [ואע&quot;פ דקיי&quot;ל כר&quot;ע דאפי&#x27; על עבירה דאורייתא אינו חוזר אם אינו מתיירא, אפ&quot;ה הא דעבירה בידו הלכתא הוא (פמ&quot;ג א&quot;א ס&quot;ק א&#x27;)]&lt;br&gt;2) הקליפות מבטלים לעלות התפילה, ופסד&quot;ז מכריתים אותם, וכששח חוזרים עליה [בשביל העבירה הזאת] הגדודים שהם מעריכים מלחמה בינינו (א&quot;ר בשם מטה משה)"	סימן נד סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אחר קדיש?	"אסור להפסיק אפי&#x27; לדבר מצוה (מ&quot;ב ס&quot;ק ו&#x27;) [אמנם, הדרכ&quot;מ הביא מח&#x27; בין הכלבו ואור זרוע אם עדיף להפסיק בין ישתבח לקדיש או בין קדיש לברכו, ומסיק כהאו&quot;ז דעדיף להפסיק בין ישתבח ליוצר, וכן ע&quot;פ סוד עדיף]"	סימן נד סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לקבול שיעשו לו דין בין ישתבח ליוצר?	הרמ&quot;א כתב דכך נהגו והוי כדבר מצוה {ויש לעורר דבשלמא יש מצוה להציבור לשמוע לו אבל מהו המצוה להוא עצמו לקבול, וי&quot;ל דאינו מתפלל עכשיו (הר&quot;י באק)}	סימן נד סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	אם הפסיקו לדבר מצוה, מה יעשה הש&quot;ץ?	"יאמר הש&quot;ץ לבדו (מ&quot;ב ס&quot;ק ז&#x27;) ג&#x27; פסוקים (דרכ&quot;מ), ואם לא יאמר הפסוקים יתחיל ברכו בלא קדיש (דרכ&quot;מ, מג&quot;א ס&quot;ק ג&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק ח&#x27;)"	סימן נד סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם יכול לומר קדיש אחר הפורס על שמע?	"לא, אלא יאמר מקצת פסוקים בין הקדישים (מג&quot;א ס&quot;ק ג&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק ח&#x27;)"	סימן נד סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	על איזה דברי תורה אומרים קדיש?	"הרמב&quot;ם בסוף אבות כתב דאומרים קדיש רק על ההגדה, אבל ביד החזקה (סוף אהבה) כתב דאומרים על כל תורה שבע&quot;פ, וביאר הליקוטי פרדס דר&quot;ל אחר דלמדו תורה שבע&quot;פ אומרים פסוק או דרשת הפסוק, ונמצא שאומר קדיש על ההגדה. ומש&quot;ה נוהגין לומר ר&#x27; חנניא בן עקשיא או אמר ר&quot;א אמר ר&#x27; חנינא אחר הלימוד. ואם לומד תנ&quot;ך יכול לומר קדיש שלם אם למד ג&#x27; פסוקים (מג&quot;א ס&quot;ק ג&#x27;, פמ&quot;ג א&quot;א ס&quot;ק ג&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק ט&#x27;) [והערוה&quot;ש (סי&#x27; נ&quot;ה סעי&#x27; ה&#x27;) סבר דהעיקר כפשטות הרמב&quot;ם ביד החזקה דיכול לומר קדיש על כל תורה שבע&quot;פ]"	סימן נד סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם צריך מנין בשעת הלימוד?	"סגי אם ב&#x27; וג&#x27; לומדים {ובביה&quot;ל לקמן (סי&#x27; קנ&quot;ה ד&quot;ה ויקבע) איתא אפי&#x27; אחד או שנים שלמדו}, אבל כשבאו המנין יאמר איזה פסוקים בפניהם, ואפי&#x27; מי שלא למד יכול לומר הקדיש (מ&quot;ב ס&quot;ק ט&#x27;) [וע&quot;ע באג&quot;מ (יו&quot;ד ח&quot;ד סי&#x27; ס&quot;א אות ח&#x27;) דס&quot;ל דאחר לימוד רק מי שלמד עמהם יכול לומר קדיש משא&quot;כ אחר במה מדליקין וכדומה שהם דברים השייכים להציבור אפי&#x27; מי שנכנס לביהכ&quot;נ יכול לאומרה]"	סימן נד סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם הביאו ליחיד 1) טלית 2) ותפילין, קודם ברכו?	"1) קודם קדיש יתעטף בברכה אם יש לו פנאי קודם קדיש, ואם אין לו פנאי יתעטף מיד אבל לא יברך עד לאחר תפילה 2) קודם קדיש יניחם בברכה אם יש לו פנאי, ואם אין לו פנאי יניחם מיד ולגבי הברכה יכול לברך בין הפרקים וממילא יכול לברך אחר קדיש קודם ברכו או קודם אהבה רבה [וימשמש תחילה] (מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ב וס&quot;ק י&quot;ג) [אכן, המ&quot;ב לקמן סי&#x27; ס&quot;ו ס&quot;ק ט&quot;ו כתב דימתין מלהניחם עד בין הפרקים (מ&quot;ב דרשו)] [וביאר המ&quot;ב לקמן (סי&#x27; ס&quot;ו ס&quot;ק ט&quot;ז) דציצית אינה חובת הגוף משא&quot;כ תפילין,ע&quot;ש]"	סימן נד סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בש&quot;ץ?	לכתחילה יניח טליתו ותפיליו קודם ישתבח, ואם לא הגיעו לו עד אחר ישתבח יכול להניחם אז בברכה וא&quot;צ לומר איזה פסוקים קודם קדיש דשהייה מועטת היא (מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ב)	סימן נד סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אחר ברכו?	אם מוכן להתחיל ברכת יוצר אור הוי כאמצע הפרק, ואם לאו לא (מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ד)	סימן נד סעיף ג		
