#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"שיד. בני חבורה המקפידים זה על זה באלו אופנים עוברים בשבת וביו""ט 1) משום מדה 2) משום משקל 3) משום מנין 4) משום לווים ופורעים? "	"1) פירשו התוס' (ד""ה בני) שאסור לומר לחבירו מלא לי כלי זה שמידתו כך וכך והם מתוך שמקפידים באים לידי כך. א""נ אפילו בלא הזכרת שם מידה אסור כיון שמדקדקים למלאות לפי מידה. לר""ח כשמודד כמה דגים לקחת ואקח כמותך א""נ בגוונא זה שרי אבל המתן עד שאמדוד הדגים לקחת כמותך אסור.2) שאסור לשקול במאזנים והם מתוך שמדקדקים שוקלים במאזנים א""נ אף ביד יש לאסור כיון שמדקדקים הרבה. לר""ח כששוקל כמה אגוזים לקחת ואקח כמותך א""נ בגוונא זה שרי אבל אסור בהמתן עד שאשקול ואקח כמותך.3) כתבו התוס' (ד""ה משום) בשם ר""ח שכשאומר לקחת כ' גם אני אטול כ' מראה שמדקדק ומקפיד על המנין והוי עובדא דחול כעין משא ומתן. וא""נ שרי בכי האי גוונא נעמיד כגון שאמר לו המתן עד שאמנה לך האגוזים שאתה נוטל ואטול גם אני כמניינם. ובה""ג פירש כברייתא בביצה שלא יזכיר לו סכום מנין. ופירש בה""ג היינו שאומר לו אני חייב לך כבר שישים תן לי עוד ארבעים ואהיה חייב לך מאה. ונראה שאינו אסור אלא כשנותנים ק' אגוזים בפרוטה אבל אם חשבון של ק' לא שייך לצמצום דמים אין נראה שיהיה אסור. <sup>רטז</sup>.4) שאסור לומר לחבירו לשון הלואה ופריעה שמא יכתוב אלא יש לו לומר לשון שאלה וחזרה והם אינם רוצים לומר כן דלשון שאלה משמע דהדר בעיניה ומחשב בלבו השואל שאם יזכיר לשון שאלה שיצטרך להחזיר מיד <sup>ריז</sup>.<span style=""font-size: 12pt !important; color: #504f4b;"">
<br>רטז.  והרא""ש  (סי' עו)  כתב שלפירוש שאפי' בלי הזכרת שם מידה אסור וכן לשקול ביד אסור, אסור להם אפי' לומר תן לי כ' אגוזים.
<br>ריז.  והרא""ש  (שם)  כתב שלפירוש הנ""ל אסור להם אפי' בדרך שאלה.&nbsp;</span>"	"ב""מ עה. ותוס'"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	שטו. אלו איסורים עוברים המלוה הלוה הערב והעדים? 	"המלוה עובר משום לא תתן <sup>ריח</sup> ומשום אל תקח מאתו ומשום לא תהיה לו כנושה ומשום ולא תשימון עליו נשך ומשום ולפני עור לא תתן מכשול.הלוה עובר משום לא תשיך לאחיך ולאחיך לא תשיך [ועי' בהגו""צ] ולפני עור לא תתן מכשול.הערב והעדים עוברים משום לא תשימון עליו נשך. וכתבו התוס' (ד""ה ערב) שאם לא היה מלוה בלא ערב ועדים עוברים גם אלפני עור לא תתן מכשול <sup>ריט</sup>.<span style=""font-size: 12pt !important; color: #504f4b;"">
<br>ריח.  ולעיל ס,א התבאר בגמ' שכל מלוה עובר גם בלאו של לא תתן לו בנשך וגם בלאו של במרבית לא תתן.
<br>ריט.  ולעיל סב,א כתבו התוס'  (ד""ה לא)  שכשהערב קבל ריבית מן הלוה ונתנו למלוה עובר גם משום אל תקח. והרשב""א לעיל עא,ב כתב שאם הערב שלוף דוץ ולרש""י אף בערב קבלן הערב עובר בכל הלאוין של מלוה לוה וערב.</span>"	"ב""מ עה: ותוס'"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	שטז. מה נאמר על מי שמלווה מעותיו בלא עדים ומדוע? 	"לרב יהודה אמר רב עובר משום ולפני עור לא תתן מכשול משום שעולה על רוחו של לוה לכפור. לריש לקיש גורם קללה לעצמו, כשתובעו וזה כופר הכל מקללים אותו שאומרים שהוא מדבר על צדיק עתק. לתנא דברייתא הוא אחד מהשלשה שצועקים בב""ד ואינם נענים משום שאין לו עדים."	"ב""מ עה:"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	שיז. מה פירוש הקונה אדון לעצמו? 	"איכא דאמרי תולה נכסיו בנכרי ופעמים שהנכרי שומע ומעמיד עדים ותובעו בדיניהם. איכא דאמרי הכותב נכסיו לבניו בחייו. ואיכא דאמרי ד ִבּיש ליה בהאי מתא ולא אזיל למתא אחריתא <sup>רכ</sup>.<span style=""font-size: 12pt !important; color: #504f4b;"">
<br>רכ.  ובמהרש""א כתב דאיכא דאמרי האחרון קאי אצועקין ואינם נענים ולא על הקונה אדון לעצמו.</span>"	"ב""מ עה:"		
