#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ע. 1 האם כותבים אורכתא (הרשאה) על מטלטלים?	"לל&quot;ק אמרי נהרדעי דאין כותבים שאינו יכול להקנותם, כדר' יוחנן דאמר גזל ולא נתיאשו הבעלים שניהם אינם יכולים להקדיש.<p dir=""rtl"">א&quot;ד בסתם מטלטלים כותבים, אבל אם כפריה אין כותבים משום דמחזי כשקרא.</p>"	בבא קמא ע.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"ע. 2 מה הלשון שכותבים באורכתא כדי שיועיל?<p dir=""rtl"">האם השליח יכול לתפוס לעצמו (3)?</p>"	"אמרי נהרדעי אם לא כתוב 'זיל דון וזכי ואפיק לנפשך' לית ביה מששא, שאומר לו אידך לאו בעל דברים דידי את, ואם אמ&quot;ל למחצה לשליש ולרביע די בכך, דמיגו דמשתעי דינא על המחצה משתעי על הכל.<p dir=""rtl"">אמימר אמר אם תפס לא מוציאים ממנו, ורב אשי אמר כיון דכתביה ליה 'כל דמתעני מן דינא קבילית עלי' הוי שליח ומוציאים ממנו הכל וכן הלכתא, וא&quot;ד שותף הוי ומוציאים חצי.</p><p dir=""rtl"">(פי' שני ברש&quot;י ועיקר וכן הוא ברמב&quot;ם קאי בכל הרשאה, ולפי' ראשון קאי היכי דלא כתב אפיק לנפשך אם תפס מהנפקד)</p>"	בבא קמא ע.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ע: 1 שנים אומרים בפנינו גנב ושנים בפנינו טבח, שנים מעידים שאכל שנה אחת ושנים שנה אחרת ושנים שנה שלישית, שנים מעידים על שערה אחת בגבה ושנים על שערה אחת בכריסה, האם העדות בטלה משום &quot;דבר&quot; ולא חצי דבר?	"גנבה וטביחה ומכירה - כיון דעדי גנבה לא צריכים את עדי טביחה הוי דבר שלם לכו&quot;ע (ואף הטביחה הוי דבר שלם) כמו בעדי קידושין ועדי ביאה.<p dir=""rtl"">עדי חזקה - בזה נחלקו ר&quot;ע אמר &quot;דבר&quot; ולא חצי דבר, וחכמים אומרים הוי חזקה.</p><p dir=""rtl"">סימני גדלות - כיון שלכל זוג עדין היא קטנה, לכו&quot;ע הוי חצי דבר ואינה גדולה. (רש&quot;י ביאר את החילוק שבחזקה כולם מעידים שהיה מוחזק, הרי&quot;ף פי שעדות היא מושלמת לענין שנה ראשונה לחייבו על אכילת פירות אם לא ימצא עדים לג' שנים, והתוס' פי' כיון שהעידו על כל מה שיכלו לראות הוי עדות שלמה.)</p>"	בבא קמא ע:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ע: 2 גנב ומכר בשבת האם חייב?	"בסתמא חייב שאין כאן קלב&quot;מ שאין חיוב מיתה במכירה.<p dir=""rtl"">במקרה שיש חיוב מיתה במכירה פטור, היינו לרמי בר חמא דאמר ליה עקוץ תאנה מתאנתי ותקני לי גניבותיך, וכביאור רבא שאף שיכל לבטל המכר עשו פעולת מכירה, דאתנן אסרה תורה ואפי' בא על אמו. ולרב פפא שסובר שאין זה נחשב שהיה כאן מכירה י&quot;ל דאמר לו זרוק גניבותיך לחצרי ובאומר לא תקני הגניבה עד שתנוח שאיסור שבת וגניבה באים כאחד, ולר&quot;ע דאמר קלוטה כמי שהונחה אפי' בלא אמר הכי מתחייב וקונה יחד באויר.</p>"	בבא קמא ע:		
