#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	אלו ג' חילוקים בין ברכת כהנים שבמקדש לזו שבמדינה?	א. בגבולין כג' ברכות דהציבור עונים באמצע אמן, במקדש ברכה אחת, לפי שאין אומרים אמן במקדש.<br>ב. בגבולין אומרים את השם כקריאתו, ובמקדש ככתבו.<br>ג. בגבולין כהנים נושאים ידיהם כנגד כתפיהם, במקדש על גבי ראשיהם.	סוטה דף לח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"באיזה גובה מעמידים הכהנים את ידיהם בברכת כהנים במדינה?<br>ובמקדש? ומ""ט?<br>וכהן גדול? ומ""ט?"	"במדינה נגד כתפיהם.<br>ובמקדש למעלה מראשם, דכיון שמברכים בשם המיוחד השכינה שורה על ידיהם.<br>וכה""ג לת""ק&nbsp; גם במקדש לא מעל ראשו משום הציץ.<br>לר' יהודה אף כה""ג למעלה מראשו, שנאמר וישא אהרן את ידיו אל העם ויברכם."	סוטה דף לח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מנ""ל דברכת כהנים בלשון הקודש? (2)<br>ובעמידה? (2)"	"לה""ק: לרבנן בג""ש מאלה יעמדו לברך את העם. לר' יהודה מדכתיב כה.<br>עמידה: לרבנן ג""ש מאלה יעמדו לברך, לר' נתן מדכתיב לשרתו ולברך בשמו, הוקש לשירות דהוא בעמידה כדכתיב לעמוד לשרת."	סוטה דף לח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מהיכן למדו מעיקרא דנושאים כפיים בשעת ברכת כהנים?<br>ומה הקשה ע""ז ר' יונתן?<br>ומהיכן למד ר' נתן?"	"מהא דכתיב באהרן שנשא כפיו וברך.<br>והקשה ר' יונתן דאימא רק בכהן גדול, ורק בראש חודש, ורק בעבודת ציבור.<br>ור' נתן אמר דילפינן מדכתיב הוא ובניו שהוקשו בניו לו ולא רק כה""ג, וכתיב כל הימים ולא רק ר""ח, והוקשה ברכה לשירות מדכתיב לשרתו ולברך בשמו."	סוטה דף לח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מנ""ל דברכת כהנים במקדש בשם המפורש?<br>ומנ""ל דבגבולין לא? (2)"	"דכתיב ושמו את שמי, המיוחד לי.<br>אבל בגבולין לא, דילפינן ושמו את שמי מ'לשום שמו שם' דהוא רק בבית המקדש.<br>או מדכתיב בכל מקום אשר אזכיר את שמי וכו', ואין לפרש כפשוטו דאי""ז בכל מקום, אלא בכל מקום שאבוא אליך וברכתיך דהיינו המקדש, רק שם תזכיר את שמי המפורש."	סוטה דף לח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מדוע אמר ר' יאשיה דאין לפרש את הפסוק ד'בכל מקום אשר אזכיר את שמי אבוא אליך וברכתיך' כפשוטו?<br>ומה הוא כן דרש בו?	דלא בכל מקום שם המיוחד נזכר, דכתיב זה שמי וזה זכרי, לא כשאני נקרא אני נזכר.<br>וכן לא כל מקום ראוי להשראת השכינה בו.<br>אלא סרס המקרא ודרשהו, בכל מקום אשר אבוא אליך וברכתיך, דהיינו המקדש, רק שם תזכיר את שמי, דהיינו ברכת כהנים בשם המפורש.	סוטה דף לח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"אלו ה' דברים למדו בסוגיין מהא דכתיב בברכת כהנים, ""אמור להם""?"	"א. לא רק בני ישראל דכתיב כה תברכו את בני ישראל, אלא גם גרים נשים ועבדים משוחררים, אמור עליהם לכולהו.<br>ב. פנים נגד פנים, כאדם האומר לחבירו.<br>ג. בקול רם.<br>ד. שרק לשני כהנים אומר כהנים.<br>ה. שכהן אומר כהנים, דדרשינן אמור להם שהאמירה תהא משלהם. (ולא קי""ל הכי)."	סוטה דף לח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה פסק אביי באמירת 'כהנים'?<br>ומה פסק רב חסדא?<br>והאם הלכה כמותם?	אביי אמר דרק לשנים אומרים ולא לאחד, דכתיב אמור להם.<br>רב חסדא אמר דהכהן אומר כהנים, דדרשינן אמור להם אמירה תהא משלהם.<br>והלכתא כאביי, ולית הלכתא כרב חסדא.	סוטה דף לח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה למד ר' יהושע בן לוי מהפסוקים דלהלן:<br>ושמו את שמי על בני ישראל?<br>ואברכה מברכיך?<br>כה תברכו, אמור להם, ושמו את שמי?<br>""וישא אהרן את ידיו וירד מעשות החטאת וכו'?"	"שהקב""ה מתאווה לברכת כהנים, דמשמע שהברכה היא לצרכו.<br>שרק כהן המברך מתברך, אבל שאינו מברך אינו מתברך.<br>כהן שאינו מברך עובר בג' עשה.<br>כהן שלא עקר לעלות בעבודה אינו עולה, דומיא דאהרן דרק אחר הברכה ירד מלעשות, ומשמע שבזמן הברכה עבודה בידו."	סוטה דף לח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה אמר ריב""ל על כהן שאינו עולה לדוכן?<br>ומה אמר עליו רב?<br>והאם פליגי?"	"עובר בג' עשה.<br>חוששים שהוא בן גרושה ובן חלוצה.<br>ולא פליגי, דרב כשאינו נושא ידיו אפילו לפרקים, וריב""ל כשנושא לפרקים."	סוטה דף לח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"ריב""ל אמר שכהן שלא עלה בעבודה שוב אינו עולה לברך.<br>איך א""ש עם הא דרב אמי ורב אסי עלו אח""כ?<br>ואיזו ראייה מהמשנה הובאה לזה?"	"כשעקר רגליו קודם עבודה עולה, וכדאמר ר' אושעיא.<br>והוכיחו כן מהא דתנן דש""צ שמובטח שנושא את כפיו וחוזר לתפילתו רשאי, ואף דלא עקר, ובע""כ דנייד פורתא."	סוטה דף לח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה למד ריב""ל מקראי דלהלן:<br>טוב עין הוא יבורך?<br>כי חנם מזורה הרשת בעיני כל בעל כנף?<br>אל תלחם את לחם רע עין? ומה הוסיף בזה רב יצחק?<br>וענו ואמרו ידינו לא שפכו את הדם הזה?"	"אין נותנים לברך אלא לטוב עין, וקרי הוא יברך.<br>אפילו עופות מכירים בצרי עין ואין באים לאכול ממה שנתנו ברשת.<br>האוכל משל צר עין עובר בלאו. ור' יצחק אמר שעובר גם משום ואל תתאו.<br>וכי ס""ד דב""ד שופכי דמים, אלא שלא שילחנוהו בלא מזונות ולוויה. הרי שאין עגלה ערופה באה אלא בשביל צרי עין."	סוטה דף לח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מאי ""כי כמו שער בנפשו"" דכתיב גבי צרי עין? (ב""פ ברש""י)."	"א. לרש""י הניקוד קמץ ופתח והטעם מוכיח שהוא לשון פעל, שהאוכל השעיר בנפשו של צר עין.<br>ב. מנחם פירשו לשון שיעור, שהצר עין משער תמיד כמה יאכל זה ועד מתי."	סוטה דף לח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה עושים בית הכנסת שכולם כהנים? (פרט).<br>והא עם שאחורי הכהנים אינם בכלל ברכה?	אם יש יותר מעשרה יעלו מעט שישארו עשרה ויברכו.<br>אם לא נשארים עשרה יעלו כולם, ויברכו לאחיהם שבשדות.<br>ואף דאלו שאחורי הכהנים אינם בכלל ברכה משום דלא אניסי, אבל עם שבשדות דאניסי בכלל ברכה.	סוטה דף לח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם האנשים דלהלן בכלל ברכת כהנים:<br>עם שאחורי הכהנים?<br>אותם שאחורי ארוכים מהם?<br>אותם שאחורי תיבה?<br>אותם שאחורי מחיצה?<br>צדדים?	"אחורי הכהנים דלא אניסי אינם בכלל ברכה, דאין הברכה חשובה עליהם לקיימה כתקנה פנים נגד פנים כדדרשינן מאמור עליהם.<br>בכלל ברכה דא""כ אין לדבר סוף.<br>אינה מפסקת.<br>פשטו מריב""ל דאף מחיצת ברזל אינה מפסקת בין ישראל לאביהם שבשמים.<br>צדדים שלפניו בכלל, צדדים שאינם לפניו לא בכלל. וכמו לעניין הזאה."	סוטה דף לח		
