#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"למה תקנו חז''ל חזרת הש""ץ?"	"1) להוציא מי שאינו בקי<br>2) כדי שיענו קדושה (טור, תוס' מגילה כ""ג ע""ב, ביה""ל סי' ס""ט ד""ה אומר) [זהו הטעם לג' ברכות ראשונות, וג' ברכות אחרונות תקנו משום ברכת כהנים (ערוה""ש סעי' ג')]"	סימן קכד סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"כיצד ינהג מי שיוצא ע""י חזרת הש""ץ?"	"ישמע מתחילתו ועד סופו, וצריך לפסוע ג' פסיעות כאדם המתפלל לעצמו [ולאפוקי מארחות חיים בשם הרי""ץ גיאות דס""ל דהש""ץ פוטרו בהג' פסיעות], ואינו יכול לענות שום דבר אלא אמן אחר כל ברכה וברכה (מ""ב ס""ק ג')"	סימן קכד סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם צריך להבין לשה""ק?"	"כן [אע""פ דאם היה מתפלל לעצמו א""צ להבין אלא ברכת אבות] (ב""י, מג""א ס""ק ב', מ""ב ס""ק ב'), אכן הערוה""ש (סעי' ב') מקיל וס""ל דיוצא אע""פ שאינו מבין דלא גרע מעם שבשדות שהש""ץ מוציאם אף בלא שמיעה, וכן משמע מהחזו""א (או""ח סי' י""ט ס""ק ג', שונה הלכות סעי' ג')."	סימן קכד סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם 1) בקי 2) אינו בקי, יכול לשמוע שמ""ע מאחר?"	"1) לא (מג""א ס""ק א', מ""ב ס""ק א') 2) בציבור בודאי יכול לשמוע לחזרת הש""ץ, אבל ביחיד הר""ן סבר דיכול לשמוע אבל הרי""ץ גיאות סבר דאינו יכול לשמוע, ובסי' תקצ""ד המחבר פסק כהרי""ץ גיאות, והרמ""א פסק כהר""ן, ואפ""ה המ""ב כאן (ס""ק א') סתם כהרי""ץ גיאות, וכן קיי""ל דמי שאינו בקי אינו יוצא אלא בציבור [והחזו""א (או""ח סי' י""ט ס""ק ב') ס""ל כהר""ן אבל דוקא אם עדיין לא התפלל], ועי' מש""כ לקמן (סי' תקצ""ד)"	סימן קכד סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה הדין בחזרת הש""ץ שיש בה פיוטים?"	"אע""פ שקשה לצאת ע""י הש""ץ שאינו שומע כל הפיוטים והוי כהפסק {וצ""ב}, אפ""ה לפעמים ישמע מי שאינו בקי את כולה ויוצא בזה (פמ""ג א""א ס""ק ב', ביה""ל ד""ה יכוין ע""פ מג""א סי' תקצ""א)"	סימן קכד סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מהו העצה למי שמסופק אם התפלל בשבת או בתפילת מוסף דא""א לעשות תנאי נדבה?"	"יכול להיות הש""ץ (פמ""ג מש""ז ס""ק א', ביה""ל ד""ה ויוצא) {ולכאורה ה""ה שיכול לשמוע אל הש""ץ, ומה שכתב הפמ""ג (מש""ז ס""ק ה') דאינו יכול לשמוע אל הש""ץ היינו במי שיש לו אפשרות להתפלל שנית}"	סימן קכד סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה הדין אם נכנס הש""ץ לאחר שהתפללו הציבור בלחש?"	"מותר לו להתחיל חזרת הש""ץ אע""פ שלא התפלל בלחש מתחילה, אבל עדיף שמי שכבר התפלל בלחש יהיה הש""ץ (מג""א ס""ק ג', מחה""ש, מ""ב ס""ק ד') [ואינו מקטני אמנה כיון דעושה כן מחמת הדחק (ב""י)] [ואפי' בשחרית אע""פ שיפסיד סמיכת גאולה לתפילה (ביה""ל ד""ה ש""ץ)]"	סימן קכד סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"למה תקנו שהש""ץ יסדר תפילתו תחילה, הרי אמרינן (לעיל סי' ק') דרק לתפילה שמתפלל לפרקים צריך לסדר תחילה?"	"תי' הערוה""ש (סעי' ד') דהיינו כשמתפלל לעצמו, אבל כשמתפלל לפני הציבור איכא אימתא דציבורא."	סימן קכד סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה הדין בש""ץ שכבר התפלל בלחש ונזדמן לו ציבור אחר?"	"לא יתפלל תפילת לחש עוד פעם (שע""ת ס""ק ב. דלא כהיעב""ץ, מ""ב ס""ק ה')"	סימן קכד סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם טוב להש""ץ להתחיל חזרת הש""ץ מיד קודם שהתפללו הציבור בלחש [היכא קדושה]?"	"הב""י הביא דכך היו נוהגין במנחה, אבל הרמ""א לא ניחא ליה בזה אלא במקום הדחק, וכ""כ המג""א (ס""ק ג') והמ""ב (ס""ק ו'). אמנם, המעשה רוקח (ילקוט מפרשים) מלמד זכות על אלו שנוהגין כן כיון דקשה להיות תשעה שמכוונים להברכות עדיף לעשות הכי דאז סגי באחד (וכ""כ שו""ת התעוררות תשובה ח""א סי' נ""ד, והערוה""ש (לקמן סי' רל""ב סעי' ז'), אבל המ""ב (ס""ק י""ט) כתב דבאופן זה עדיף להתנות בתחילה לתנאי נדבה (מ""ב דרשו)."	סימן קכד סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה יעשה אם השעה דחוקה 1) מעט 2) הרבה 3) הרבה מאד?	"1) יתחיל הש""ץ מיד עד הקל הקדוש, ואח""כ יתחילו הציבור [ומסתבר דנחשב תפילה בציבור בין להש""ץ בין להציבור, ואפי' במנין מצומצם (הגרח""ק, אשי ישראל פכ""ד הע' ל""ו)] 2) יתפללו הציבור עם הש""ץ [כל חזרת הש""ץ (פמ""ג א""א ס""ק ה', ביה""ל ד""ה בלחש)] אבל יזמין אחד שלא יתפלל עכשיו שיוכל לענות אמן וקדושה {שאחד יכול למהר להתפלל ולא ציבור, וצ""ב} 3) כולם יתפללו עם הש""ץ ויסמוך על התנוקות או אחר שכבר התפלל שיענה אמן, ואם ליכא אחר כלל אין להקפיד בזה (מ""ב ס""ק ח' - י') [והערוה""ש (סעי' ו') פי' לשיטתו דהשעה דחוקה הוי דאין פנאי להש""ץ להתחיל חזרת הש""ץ שלו אבל מאחר שהתחיל בתוך הזמן א""צ לגמור בתוך הזמן, וכמ""ש לעיל בסי' ק""י {וצ""ע לפי""ז מהו האחד שישמע ויענה אמן}]"	סימן קכד סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה נחשב כשעה דחוקה?	"כתב הפמ""ג (א""א ס""ק ד') כגון שיעבור זמן מנחה או ד' שעות דשחרית, אכן הביה""ל (ד""ה שיעבור) מפקפק עליו לגבי שחרית דלכאורה עדיף לקיים תקנת חזרת הש""ץ כתיקונה ולהתפלל עד חצות [ולגבי מנחה, הערוה""ש לקמן (סי' רל""ב סעי' ו') הביא האריז""ל דעדיף להתפלל תפילה בלחש וחזרת הש""ץ שלימה אפי' לאחר שקיעה מלהתפלל היכא קדושה]"	סימן קכד סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מ""ש מסעי' ד' דבעי תשעה שמכוונים לברכותיו?"	"התם מיירי כשכבר התפלל הש''ץ בלחש אבל כאן עדיין לא התפלל בלחש ולפיכך סגי באחד (מג""א ס""ק ו', מ""ב ס""ק י') {ולכאורה מכאן ראיה דאלו שמתפללין עם הש""ץ אינם מצטרפים לתשעה שמכוונים לברכותיו בחזרת הש""ץ, ודלא כמ""ש הספר אשי ישראל בשם רשז""א}"	סימן קכד סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"במקום שכולם בקיאים, למה עושים חזרת הש""ץ?"	"הב""י הביא האבודרהם שהביא מתשובת הרמב""ם (פאר הדור סי' קמ""ח) כך תיקנו חז""ל שצריך לעשות חזרת הש""ץ ואע""פ שטעם התקנה היתה להוציא את שאינו בקי מ""מ אינו תלוי בזה וא""צ לחפש בכל תפילה ותפילה אם יש מי שאינו בקי שם [וכן אשכחן בתקנה לעשות קידוש ומעין שבע בשבת בביהכ""נ] (מ""ב ס""ק י""ב), והוסיף הערוה""ש (סעי' ג') דכיון שמוכרח להתפלל חזרת הש""ץ בעבור קדושה וברכת כהנים, לכך תקנו לגמור כל האמצעיות נמי שלא לחלק התקנה."	סימן קכד סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מדינא, האם צריך להמתין לחשובי העיר?	"לא, דטיחרא דציבורא עדיף (רמ""א), ועוד היכא דאיכא עשרה איכא שכינה ועל מי ימתינו עוד (מ""ב ס""ק ט""ו) [ואפי' אם לא יעבור זמן התפילה (מ""ב ס""ק י""ד)], אלא ימתין לרוב הציבור (ערוה""ש סעי' ח'), והיכא דליכא טירחא דציבורא עדיף להמתין לכולם וכמ""ש המחבר לעיל סי' נ""ה סעי' ז' (שלמת חיים סי' קכ""ח, פסק""ת הע' 44)."	סימן קכד סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"למה נוהגין להמתין להרב 1) להתחלת התפילה 2) לחזרת הש""ץ?"	"1) נהגו לקבוע עת ללמוד מיד אחר התפילה ואם לא ימתינו לו יתבטל השיעור (מ""ב ס""ק ט""ו), ועוד כדי שלא יתחילו מעריב קודם זמנה (ביה""ל ד""ה על) [ומ""מ לכתחילה הרב צריך להקדים עצמו לבא כדי שלא ימתינו לו (א""ר, מ""ב שם)] 2) אין חוששין לאלו שמתפללין במרוצה, ולפי""ז בדליכא רב יש להמתין לאלו דמתפללין מלה במלה [אבל לא לאלו שמאריכין] (מג""א ס""ק ז', מ""ב ס""ק י""ג)"	סימן קכד סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה יעשה 1) רב 2) סתם אדם, שרוצה להאריך?	"1) כדאי לומר להש""ץ שלא ימתין לו, ואם לא ישמע לו מותר לפסוע לאחוריו באמצע שמ""ע ויחזור למקומו (מ""ב ס""ק י""ג) [אבל כתב רע""א (תשובה ה' עמ' קע""ה) דאין לבטל המנהג להמתין להרב, ודוקא כשציבור רוצים לבטל המנהג אבל הרב יכול למחול על כבודו (פסק""ת אות ו')] 2) אם אנשים מתלוצצים בו אמרינן בסי' א' הוי עז כנמר ולא יחוש להם (רע""א), אכן אם הם מבלבלין כוונתו יכול לעשות עצה הנ""ל ובלבד שכוונתו לשם שמים (ספר חסידים סי' תשפ""ד, מג""א ס""ק ז', מחה""ש, מ""ב שם) [והערוה""ש (סעי' ח') כתב דאין נוהגין לעשות כהספר חסידים]"	סימן קכד סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מתי מותר להרב להאריך בתפילתו?	"אם יש מנין אחר בנמצא, ואלו שבאו להתפלל במנין שלו הוו כאילו קיבלו על עצמן להמתין לו (שו""ת התעוררות תשובה ח""א סי' כ""ח, מ""ב דרשו)"	סימן קכד סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"למה אין הקהל מותרים להגביה קולם עם הש""ץ בחזרת הש""ץ?"	"1) אם אומרים ברכה שלם אסור דקיי""ל דמי שודאי התפלל אינו יכול להתפלל עוד פעם<br>2) אפי' במיעוט תיבות אסור שמא יוציא ברכה שלם מפיו<br>3) אינם מכוונים למה שאומר הש""ץ ולא יענו אמן<br>4) הוי כקלות ראש<br> (טור, ב""י, ב""ח, שע""ת ס""ק ז', מ""ב ס""ק ט""ז)"	סימן קכד סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מתי אינו ראוי למחות על אלו שמגביהים קולם?	"אם כוונתם לעורר עצמם בכוונת הלב (שע""ת ס""ק ו')"	סימן קכד סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם מותר ללמוד באמצע חזרת הש""ץ?"	"אם ליכא תשעה שומעים בודאי אסור [ולפיכך כתב המחבר דלעולם יראה את עצמו כאילו ליכא תשעה שומעים], ואפי' אם יש תשעה שומעים אם הוא אינו מכוין לענות אמן כראוי בסוף כל ברכה וברכה ג""כ אסור. ואפי' אם מכוין לענות אמן אחר כל ברכה לשון הרמ""ע מפאנו שמקיל הוי ""אין למחות בידם,"" אבל השל""ה (ווי העמודים) כתב דאסור בכל אופן שהעמי הארץ ילמדו ממנו (מג""א ס""ק ח', מ""ב ס""ק י""ז, אג""מ או""ח ח""ד סי' י""ט), והוסיף השל""ה דאלו שאומרים בקשות בחזרת הש""ץ ודאי מה שביקשו לא ניתן להם ומה שבידם ניטלה מהם (מ""ב דרשו) [ואם עשה שמו""ת בחזרת הש''ץ יתכן דלא יצא אפי' בדיעבד שהוא מצוה הבאה בעבירה (הגרח""ק באורחות יושר עמ' ק""ד, מ""ב דרשו)]"	סימן קכד סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם מותר להרהר בתורה באמצע חזרת הש""ץ?"	"כאן משמע דמותר מדינא, וכן משמע מסי' קכ""ה דהרהור אסור דוקא בקדושה ולא בחזרת הש""ץ {ויש לדחות דהתם איתא דאסור ג""כ לדבר, ועי' להלן ב' מהלכים ליישב זה,ולפי הכה""ח מיירי כשהתפלל כבר במנין אחר וא""כ ליכא ראיה דמותר להרהר בתורה בחזרת הש""ץ}, אבל למעשה כתב הגרח""ק דאינו ראוי לנהוג כן (מ""ב דרשו)"	סימן קכד סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מהו העצה למי שיודע שלא יהיה תשעה שומעים לחזרת הש""ץ שלו?"	"1) יתנה מתחילה לתנאי נדבה (שולחן שלמה, מ""ב ס""ק י""ט)<br>2) המעשה רוקח כתב דמש""ה נהגו לעשות ""היכא קדושה""<br>3) {נראה דלא יתפלל התפילה בלחש, אבל יש לעיין בזה שהמ""ב לעיל (ס""ק ד') כתב דאין זה לכתחילה אבל אולי זה עדיף מלהתפלל בלא תשעה שומעים, ואפשר דתלוי עד כמה הוא נחשב כברכות לבטלות, וצ""ע לדינא}"	סימן קכד סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מתי 1) צריך 2) טוב, לעמוד באמצע חזרת הש""ץ?"	"1) אם הוא בתוך ד' אמות של הש""ץ או לשאינו בקי השומע להש""ץ 2) אם הוא שומע לחזרת ש""ץ דהוי כאילו הוא עצמו מתפלל (פמ""ג מש""ז ס""ק ב', מ""ב ס""ק כ', שעה""צ ס""ק כ'), {ועדיף לעמוד בכוון רגליו (שלחן הטהור, פסק""ת הע' 96), וכן משמע מהאריז""ל שמובא במג""א (סי' קכ""ה ס""ק ב'), אכן מדינא כבר כתבנו שהערוה""ש (סי' צ""ה סעי' ה') סבר דא""צ לכוין רגליו אלא עד לאחר הקל הקדוש}, [ומי שאינו בריא יכול לישב (ערוה""ש סעי' ט')]"	סימן קכד סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם חרש המדבר ואינו שומע מצטרף לתשעה שומעים [וכגון שמניף בסודר לעניית אמן]?	"הט""ז (ס""ק ב') סבר לא, אכן השו""ע לעיל (סי' נ""ה סעי' ח') סבר דמצטרף, וכן פסק המ""ב (שם ס""ק ל""ח)"	סימן קכד סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"למה נהג הרא""ש לומר ברוך הוא וברוך שמו?"	"משום דכתיב כי שם השם אקרא הבו גודל לאלוקינו, וגם משום זכר צדיק לברכה (טור ע""פ הגמ' יומא ל""ז ע""א) {והגמ' מיירי לגבי ברוך שם וכו' שאמרו במקדש, אבל לאחר החורבן נחסרו ב' כנפות של המלאכים ויש מח' בגמ' חגיגה (י""ג ע""ב) אם היה האמצעיות או התחתוניות, והגר""א בליקוטים (נדפס במשניות בסוף זרעים ב') ביאר דכל כנף הוי כנגד תיבה של ברוך שם וכו' ונמצא דלאחר החורבן נפסד ה""כבוד מלכותו"" או ה""לעולם ועד"" וממילא אמרינן רק ""ברוך שם"" לצאת לדברי הכל, ואפ""ה רצינו לומר ד' תיבות דרק שתי כנפים חסרו (עם הר""י באק)} [ותמה הערוה""ש (סעי' י') הרי המברך בעצמו מברכו וא''כ למה צריך אחר לברכו, ועוד למה לא אמרינן ב""ה וב""ש בכל הזכרת השם אפי' שלא בשעת ברכה (ועי' בפסק""ת אות י""א דהביא אחרונים דאה""נ צריך לענות ב""ה וב""ש על כל הזכרת השם)], והגר""א (במעשה רב) לא היה עונה ב""ה וב""ש."	סימן קכד סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם אמר ברוך הוא וברוך שמו כששומע לברכה המחויב בה?	"החיי""א מסתפק אם יוצא, והמ""ב (ס""ק כ""א) מצדד לומר דיוצא בדיעבד [שהמגן גיבורים סבר דלכתחילה צריך לענות ב""ה וב""ש אפי' בברכה שיוצא בה כיון שעונה כדי להודות ולגדל שמו יתברך והוי מעין הברכה (מ""ב דרשו)], אכן הערוה""ש (סי' רע""ג סעי' ו') ס""ל דאינו יוצא, והשע""ת (סי' רי""ג ס""ק ג') הביא מח' בדבר."	סימן קכד סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם הש""ץ צריך לשהות מעט כדי שיענו כל הקהל ברוך הוא וברוך שמו?"	"דוקא בברכה קצרה [כגון חזרת הש""ץ בשמ""ע] אבל בארוכה ל""צ להמתין שהשומעים ישמעו חתימת הברכה (מ""ב ס""ק כ""ב) {ומש""כ המ""ב דצריך לשהות לפוקח עורים, משמע דאין לו פנאי לענות אע""פ שהש""ץ אומר ""אלוקינו מלך העולם"", צ""ע למעשה}"	סימן קכד סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה יעשה אם הש""ץ ממהר לחתום הברכה?"	"משמע ממ""ב (ס""ק כ""ב) והשעה""צ (ס""ק כ""ד) דעדיף שלא לענות ב""ה וב""ש כדי שיכול לענות אמן בכוונה נכונה"	סימן קכד סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם מותרים לענות ב""ה וב""ש קודם שסיים הש""ץ תיבת השם?"	"לא, דהוי דומה לאמן חטופה (מקור חיים, מ""ב דרשו)"	סימן קכד סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"כיצד זוכין לז""ן ברכות 1) בשחרית ומנחה 2) במעריב?"	"1) י""ט בלחש, י""ט בשומע כעונה דחזרת הש""ץ, י""ט אמנים [וגדול העונה אמן יותר מן המברך] 2) י""ט בלחש, ול""ח באזכרות ואמנים בברוך ה' לעולם {כולל הללוקה} (ב""י בשם האבודרהם בשם ה""ר אברהם ן' שושן) [וכעין זה ראינו לקמן (סי' רס""ח) בשיירי כנסת הגדולה דבה בו בם עולה לז""ן כנגד ג' תפילות של י""ט ברכות שחסר לנו בשבת]"	סימן קכד סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה יעשה מי שהתפלל ולא נענה?	"איתא בגמ' ברכות (ל""ב ע""ב) יחזור ויתפלל, וכתב הב""י בשם הארחות חיים בשם הרבינו יונה דהיינו שיענה אמן על חזרת הש""ץ, ואז מובטח לו שתפילתו נשמעת, והוסיף הגר""ח וואלאזין (כתר ראש סי' מ""ה) שבחזרת הש""ץ מתקבל התפילה ביותר."	סימן קכד סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מהו הכוונה באמן על 1) ברכת הודאה [כגון ברוך שאמר, ישתבח, גאל ישראל] 2) קדיש 3) ברכות האמצעיות שבשמ""ע 4) ג' ראשונות שבשמ""ע 5) ג' אחרונות?"	"1) אמת על העבר [ובכולם צריך לכוין גם על תיבות ""ברוך אתה ה'"", ור""ל שמבורך שם השם שהוא מלך מהולל בתשבחות (מ""ב ס""ק כ""ד בשם החיי""א)] 2) כן יהי רצון על העתיד 3) אמת על העבר וגם כן יהי רצון על העתיד [כגון, אמת שה' חונן דעת, ויהי רצון שיחונן לנו דעת] (מג""א ס""ק י', מ""ב ס""ק כ""ה) 4) אמת על העבר (ב""ח, פמ""ג סי' נ""א, ביה""ל ד""ה ובכונה {ואפי' המג""א (ס""ק י') דאינו משמע כן מ""מ ביאר המחה""ש דכוונתו נמי דוקא על האמצעיות}) 5) ברצה ושים שלום יכוין על העבר ועל העתיד, ובמודים יכוין רק על העבר (של""ה, מ""ב דרשו) {ולפי""ז מה שאומרים וכל החיים יודוך סלה וכו' הוי לשון שבח והודאה ולא בקשה (עם הר""מ דייויס}"	סימן קכד סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	על מה צריך ליזהר באמן שלפני מודים?	"צריך להמתין מעט אחר אמן כי אמן קאי על הברכה ולא על מודים (פמ""ג סי' נ""א, מ""ב ס""ק כ""ה) [וה""ה באמן יהא שמיה רבא וכו' (מ""ב לעיל סי' נ""ו ס""ק ב')]"	סימן קכד סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה יענה כששומע ב' ברכות?	"אם הם אותה ברכה אמן אחד עולה לשנים (מ""ב לעיל סי' נ""ה ס""ק ד'), ואם הם ב' ברכות יענה אמן ואמן ויכוין בכל אמן את הענין על מה הוא עונה (שע""ת ס""ק י""א,מ""ב ס""ק כ""ה) {והשע""ת כאן כתב דמדינא יכול לומר אמן אמן, והבאה""ט לעיל (סי' ס""א ס""ק י') כתב דאפשר דמדינא אמן אחד עולה לכאן ולכאן, והמ""ב כאן הביא השע""ת, ובסי' ס""א הביא הבאה""ט, ואינו סתירה דרק הביא המפרש שבאותה סימן}"	סימן קכד סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה נאמר על מי שמדבר באמצע חזרת הש""ץ?"	"גדול עונו מנשוא [ודומה לרוצח דנאמר לשון זה על קין כשהרג הבל (הרי""א פארכהיימער)], ועוד כמה בתי כנסיות היו נחרבים מחמת עון זה (א""ר, פמ""ג א""א ס""ק י""א, מ""ב ס""ק כ""ו) [אמנם, הרב מחויב לענות השאלה באמצע חזרת הש""ץ (ערוה""ש סעי' י""ב)]"	סימן קכד סעיף ז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה יעשה בשעת חזרת הש""ץ?"	"יסתכל בסידור ויכוין בכל מילה ומילה (של""ה, מ""ב ס""ק כ""ו, מ""ב לעיל סי' צ""ו ס""ק ט')"	סימן קכד סעיף ז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"כיצד ינהג בקטנים בביהכ""נ?"	"יחנכם שיעמדו באימה ויראה, ויענו אמן [כי אז זוכה לעוה""ב לחד מ""ד בסנהדרין (ק''י ע""ב)], ולא יביאם אם הם רצים בביהכ""נ דהרגל נעשה טבע וגם מטרידים הציבור, וגם צריך להשגיח שיהיו נקיים מצואה (של""ה, מג""א ס""ק י""א, מ""ב ס""ק כ""ח)"	סימן קכד סעיף ז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו אמן חטופה?	"1) אל""ף בנקודה חטף (טור) [ר""ל, לא קרא האל""ף בנקודה קמ""ץ גדול (מ""ב ס""ק כ""ט)]<br>2) לענות אמן קודם שסיים המברך (טור) [ואסור לענות אפי' בחצי תיבה האחרונה (מ""ב ס""ק ל')]"	סימן קכד סעיף ח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו אמן קטופה?	"1) שאינו מחתך האותיות (טור) [כגון ""מן"" או ""אמ"" או ""אן"" (ביה""ל ד""ה קריאת)]<br>2) שפסק אמן לשנים (ב""י בשם הערוך)"	סימן קכד סעיף ח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו אמן יתומה?	"1) לענות אמן כשלא שמע הברכה (טור)<br>2) לענות אמן אחר זמן מרובה על דעת אותה ברכה (ב""י בשם אבודרהם)"	סימן קכד סעיף ח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו שלא יזרקנה [הברכה] מפיו?	"1) לומר הברכה במהירות שדומה עליו כמשא וחוק קבוע לו (רש""י ברכות מ""ז ע""א) [והערוה""ש (סעי' י""ג) כתב בהיסח הדעת]<br>2) לומר הברכה עם הש""ץ כשכבר אמר הברכה דהוי ברכה לבטלה (רבינו יונה)<br>3) לומר הברכה עם הש""ץ כשעדיין לא אמר הברכה אבל מפסיד העניית אמן (רבינו יונה)"	סימן קכד סעיף ח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"בביהכ""נ של אלכסנדריא למה לא חששו לאמן יתומה?"	"1) ידעו על איזה ברכה היו עונים (רש""י ותוס' ברכות מ""ז ע""א)<br>2) לא היו יוצאים ע""י ברכות אלו [כגון ברכות לקרה""ת (ערוך, רבינו ניסים גאון, ירושלמי) א""נ בחזרת הש""ץ לאחר שהתפללו (רבינו יונה)]<br>3) כשציבור עונים אמן לא חיישינן שעונים אמן יתומה, ורק כשיחיד עונה אמן {ויש להסתפק מה הדין בשנים שעונים אמן} (ב""י בשם ארחות חיים) [ולא קיי""ל כוותיה (ביה""ל ד""ה ושליח)]"	סימן קכד סעיף ח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו שיטת רב כהן צדק?	"הטור סבר דהוא מחמיר וס""ל דאפי' אם אינו יוצא בברכה זו אסור לענות אמן ומוכרח ללמוד כרש""י ותוס' בביהכ""נ דאלכסנדריא , אבל הב""י סבר דהוא ס""ל כרבינו ניסים דאינו אסור אלא אם יוצא בברכה זו אלא דס""ל דחזרת הש""ץ נחשב כיוצא בברכה זו אפי' אם התפלל כבר, וס""ל דביהכ""נ של אלכסנדריא מיירי בקריאת התורה."	סימן קכד סעיף ח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם יכול לענות אמן אם לא שמע הברכה 1) וצריך לצאת בה 2) וא""צ לצאת בה?"	"1) לא, אע""פ שלא שמע הברכה ופשוט דלמעשה לא יצא בה מ""מ הוי אמן יתומה כיון דרוצה לצאת בה (ביה""ל ד""ה וזה) {ולפי""ז נשים שבאים לשמוע קול שופר ובאו באמצע הברכה לשמוע קול שופר, לא יענו אמן על אותה ברכה, וה""ה מי שרוצה לשמוע לקידוש של חבירו ובאמצע לא שמע תיבה המעכבת ומחליט לקדש ע""י עצמו אח""כ} {והא דמשמע מהב""י (עמ' תס""א) דלפי רש""י ותוס' יוצא ידי חובתו כשעונה אמן אע""פ שלא שמע כל הברכה, א""א לומר הכי כדאיתא בהדיא בגמ' ברכות (נ""ב ע""ב), אלא צ""ל דכוונת הב""י הוי דיוצא עניית אמן ולא הוי אמן יתומה, ודוחק}, וצ""ב מדוע באמת הוא גרוע מסתם אדם שרוצה לענות אמן, והציע רא""י סורשר שליט""א דאולי תקנו חז""ל שלא לענות כדי שלא יטעה לומר דיוצא ע""י ברכה זו 2) המחבר סבר כהראשונים דסברי דיכול לענות אמן אפי' אם אינו יודע איזה ברכה היא (וכ""כ הב""ח, והט""ז, והמגן גיבורים), אבל הרמ""א פסק כרש""י ותוס' דיכול לענות דוקא אם יודע על איזה ברכה קאי (וכ""כ המג""א ואור זרוע, והחיי""א), וכיון דהוא מח' גדולה שב ואל תעשה עדיף דיש עונש על מי שעונה אמן יתומה ולא יענה אמן אלא כשיודע על איזה ברכה קאי (ביה""ל ד""ה ויש)"	סימן קכד סעיף ח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם חזרת הש""ץ נחשב כברכה שיוצא בה או אינו יוצא בה?"	"הרבינו יונה סבר דהוי כברכה שאינו יוצא בה, אבל רב כהן צדק (לפי הב""י) והר""ן סברי דהוי כברכה שיוצא בה, והמ""ב (ס""ק ל""ג) כתב דלכתחילה נכון להחמיר [שהרי הב""ח (מובא במג""א ס""ק י""ג) מחמיר] לשמוע סיום הברכה מהש""ץ [ולא צריך לשמוע כל הברכה דכאן יכול לסמוך על הגר""א דסגי בחתימה הברכה (הגרח""ק בסוף אשי ישראל (אות ר""ה)] אבל בדיעבד יכול לענות אמן בחזרת הש""ץ כל זמן שיודע על איזה ברכה קאי."	סימן קכד סעיף ח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין כששומע ברכה כדי להשלים מאה ברכות?	"כתב הב""י לקמן (סי' קל""ט, עמ' נ""ג) דאם שומע לברכות התורה כדי להשלים מאה ברכות נחשב כאילו מחויב בברכה ואם לא שומע כל הברכה תלוי במה שנתבאר בסי' קכ""ד, ומשמע מדבריו דס""ל דנחשב כברכה שמחויב בה ואע""פ שיודע באיזה ברכה קאי אינו יכול לענות אמן {ולפי""ז צ""ל דלפי הירושלמי דהביהכ""נ של אלכסדרני קאי בקרה""ת היינו כשלא צריכים להשלים המאה ברכות}]"	סימן קכד סעיף ח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה הדין באחד השומע חזרת הש""ץ אבל לא התפלל שם?"	"רע""א מסתפק בזה, ונוטה לומר דלכו""ע הוי כברכה שאינו יוצא בה"	סימן קכד סעיף ח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם צריך לדעת על איזה חלק של קדיש הוא עונה אמן?	"כן, וכדמבואר ממ""ב לעיל סי' ק""ט ס""ק ד' דלא יענה אמן אלא יהא שמה רבא וכו' (אג""מ יו""ד ח""ד סי' ס""א אות ט""ז, מ""ב דרשו)"	סימן קכד סעיף ח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם יודע שמברך על התפילין או על התורה אלא שאינו יודע באיזה ברכה?	" כתב הא""א מבוטשאטש דמותר לענות אמן (מ""ב דרשו)"	סימן קכד סעיף ח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כמה זמן יכול לשהות אחר גמר הברכה עד שעונה אמן?	"לא ימתין יותר מכדי דיבור, ויש לו כדי דיבור אחר האחרון שענה אמן [והא דאמרינן דא""צ להמתין להמיעוט היינו רק כשהתחילו בבת אחת והמיעוט נמשכים יותר מאחרים אבל אם התחילו אח""כ בתוך כדי דיבור של האחרון צריך להמתין אפי' ליחידים] (מ""ב ס""ק ל""ד, ביה""ל ד""ה מיד) "	סימן קכד סעיף ח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם מותר לענות ""אמן"" לחנם?"	"כתב הדרישה (סי' קכ""ז ס""ק א') דאין לענות אמן לחנם ואיסור יש בדבר, ומשמע דאינו עובר על אמן יתומה {וכן משמע מב""י דכתב דאמן יתומה הוי שעונה אמן לאחר זמן מרובה על דעת אותה ברכה, ומשמע דאם אין דעתו על ברכה מסוים לית לן בה}, ומ""מ מבואר בסי' רט""ו במ""ב וביה""ל שם דיש לימנע מזה, וכדמבואר מהדרישה (פסק""ת הע' 150)"	סימן קכד סעיף ח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם עונין אמן על ברכה בלא שם ומלכות?	"כתב השערי אפרים (ש""ד סעי' כ""ה וסעי' ל""ג) דעונין אמן אחר ברכה בשם ומלכות אבל אין עונין אמן אחר ברכה בלא שם ומלכות, אמנם כתב שו""ת בצל החכמה (ח""ה סי' פ""ט) אע""פ דאין חיוב לענות אמן מ""מ אין איסור לענות אמן "	סימן קכד סעיף ח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה יעשה אם סיים הברכה עם הש""ץ?"	"ישהה יותר מכדי דיבור אבל יהיה בתוך כדי דיבור של הקהל העונים אמן (הליכות שלמה תפילה פכ""ב סעי' י""ז, וע""ע באג""מ או""ח ח""ה סי' ט' אות א', מ""ב דרשו)"	סימן קכד סעיף ח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה יעשה אם הש""ץ מאריך 1) בקדיש 2) בחזרת הש""ץ או שאר ברכות?"	"1) אם הוא מאריך טובא הוי הפסק ויענה אמן אחר זמן קריב או דאמירן בעלמא [אבל בניגון מעט הוי בכלל התפילה ואינו הפסק] (מג""א ס""ק י""ד, מ""ב ס""ק ל""ה) 2) צריך להמתין עד שגומר כל התיבות של הברכה (פמ""ג א""א ס""ק י""ד, מ""ב שם) [אבל אם מנגן אחר הברכה הוי הפסק (מ""ב לקמן סי' רפ""א ס""ק ד'), ולפיכך אסור לנגן בין ברכת המוציא לאכילה (מנח""י ח""ז סי' ט') (מ""ב דרשו)]"	סימן קכד סעיף ח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"כיצד יאמר תיבת ""אמן""?"	"יהא ארוכה קצת כדי שיוכל לומר ""קל מלך נאמן"" (הגהות מיימוניות בשם הירושלמי), וגם הוא זוכה לאריכת ימים בטובה (גמ' ברכות מ""ז ע""ב) [וכתבו תוס' בשבת (קי""ט ע""ב) דגם יכוין קל מלך נאמן]"	סימן קכד סעיף ח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"כמה זמן צריך הש""ץ להמתין להקהל לענות אמן 1) כשיוצאים בברכה שלאחריו 2) כשאין יוצאין בברכה שלאחריו?"	"1) צריך להמתין לכולם כדי שלא יפסיד אפי' אחד מהם הברכה (מג""א ס""ק ט""ו, מ""ב ס""ק ל""ח), אמנם בברכת המוציא אע""פ שמוציא אחרים בברכתו כיון שאינו אומר אחריו שום ברכה יכול לבצוע אחר שענו רובם (מ""ב לקמן סי' קס""ז ס""ק פ""ד-פ""ה, מ""ב דרשו) 2) צריך להמתין לרוב העונים [ואפי' בקדיש (מ""ב ס""ק ל""ז), {אבל א""צ להמתין לברוך הוא וברוך שמו (מבואר ממ""ב ס""ק כ""ב)}], ואם הרוב אמרוהו במרוצה חייב להמתין להמיעוט (מאמר מרדכי, ביה""ל ד""ה שמאריכין) {אמנם, יש לעורר דאמן כהלכה הוא כשיעור לומר ""קל מלך נאמן"" [שהוא בערך רגע ושליש] ומנהג העולם אומרים אמן בפחות מרגע, וא""כ לעולם ראוי להמתין להמיעוט, וצ""ע למעשה}"	סימן קכד סעיף ט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה הדין בחזרת הש""ץ?"	"תלוי במח' הנ""ל אם נחשב כברכה שיוצאים בה (וכן נחלקו המג""א והט""ז בסי' קכ""ח סעי' י""ח), ומשמע מהביה""ל (ד""ה א""צ) דכדאי להחמיר להמתין לכולם {וק""ק דהמ""ב לעיל (ס""ק ל""ג) כתב דלגבי חזרת הש""ץ סגי לשמוע רק סיום הברכה וביאר הגרח""ק דכאן יכול לסמוך על הגר""א, וה""נ נימא דא""צ להמתין לכולם דהרי לא יפסדו אלא תחילת הברכה אבל ישמעו סיום הברכה, ויש לדחות דהתם יש עוד סניף להקל דיש שיטות רש""י ותוס' דסברי דאפי' אם יוצא בברכה זו יכול לענות אמן כשיודע על איזה ברכה הוא עונה ומש""ה מקילין לסמוך על הגר""א משא""כ הכא} [ושמעתי עצה טובה (מר' שמיט שליט""א), שהש""ץ ממ""נ צריך לנשום באמצע חזרת הש""ץ, וכדאי לו לנשום בין ברכה לברכה]"	סימן קכד סעיף ט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם יכול לענות אמן אחר שהתחיל הש""ץ הברכה שלאחריו?"	"לא (שע""ת ס""ק ט""ז, מ""ב ס""ק ל""ז) {ועי' להלן דמבואר דסגי להתחיל לענות אמן קודם שהתחיל הש""ץ}"	סימן קכד סעיף ט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם בקי יכול לצאת ע""י הש""ץ 1) כשלא התפלל כלל 2) כששכח ברכה אחת 3) כששכח אזכרה כגון יעלה ויבא 4) כשטעה במשיב הרוח?"	"1) רבן גמליאל סבר דעם שבשדות יוצאים משום דאניסי וטרידי אבל קיי""ל כהחכמים דסברי דאינו יכול לצאת אלא בימים נוראים 2) רוב ראשונים סברי דאפי' החכמים מודו דיכול לצאת מהש""ץ, חוץ מתוס' בשם הר""ם דסבר דאינו יוצא 3) לכו""ע יכול לצאת (ב""י) [ועי' שע""ת לקמן (סי' תכ""ב ס""ק ג') בשם השלמי חגיגה דאם התפלל בביתו והוא סמוך לביהכ""נ ויש לו חלון פתוח לביהכ""נ אינו יכול לצאת בחזרת הש""ץ דכל הטעם הוא כדי שלא יתבזה בציבור וכאן אין רואין אותו] 4) סתימת המחבר משמע דדינו כיעלה ויבא, וכ""כ האור זרוע, אבל השע""ת (סי' קי""ד ס""ק ו') מצדד לומר דהוי כאילו לא התפלל כלל כיון דג' ברכות ראשונות הוו כחד {אבל לדינא משמע דיכול לשמוע אל הש""ץ אפי' למשיב הרוח} (מ""ב ס""ק ל""ט)"	סימן קכד סעיף י		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה הדין אם הוא עדיין באמצע שמ""ע?"	"כתב רע""א כיון דדינו הוא לחזור לרצה, סגי לשמוע להש""ץ מרצה ואילך [והר""ן בסוף ר""ה דכתב דצריך לשמוע מתחילה ועד סוף היינו משום שנהגו להתפלל רק ז' ברכות בר""ה ואח""כ היה שומעים להש""ץ המלכיות זכרונות ושופרות וא""א לכוללם אם לא ישמע כל השמ""ע] (ביה""ל ד""ה יכוין), והערוה""ש (סעי' י""ז) חולק על רע""א וסבר שיחזור לרצה ולא ישמע להש""ץ {ובלא""ה מבואר להלן דהכה""ח סבר דלא יסמוך על הש""ץ}"	סימן קכד סעיף י		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"כששומע להש""ץ האם הוא עונה אמן?"	"כן (ערוה""ש סעי' י""ז)"	סימן קכד סעיף י		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה יעשה כשהגיע הש""ץ למודים?"	"לא יאמר מודים דרבנן אלא ישמע להש""ץ, ואם אינו יכול לשמוע לו צריך לומר מודים בפני עצמו (מ""ב ס""ק מ""א, שעה""צ ס""ק מ""ז, ערוה""ש סעי' י""ז) {ומכאן משמע כהקה""י (ברכות סי' י""א) דיכול לשמוע לחצי ברכה ולומר חצי ברכה ובלבד שהמברך אומר כל הברכה א""נ ובלבד שאינו שומע שתי חצאין משני בני אדם, ודלא כהביה""ל לקמן (סי' רע""א ד""ה דאיתקש) דכתב דדוחק לחלק הברכה לחצאין, ועי' מש""כ שם}"	סימן קכד סעיף י		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם צריך להודיע להש""ץ שרוצה לצאת ע""י תפילתו?"	"כתב האג""מ (או""ח ח""ג סי' ט') דזהו תקנת חז""ל וא""צ להודיעו"	סימן קכד סעיף י		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"למעשה, האם עדיף לשמוע להש""ץ או להתפלל מעצמו היכא ששכח יעלה ויבא?"	"כתב המג""א (ס""ק ט""ז, ומובא במ""ב ס""ק מ') בשם הב""ח דעדיף להתפלל מעצמו דקשה לכוין לכל חזרת הש""ץ, וגם לפעמים הש""ץ מבליע המלות (מ""ב שם בשם הב""ח וא""ר), והוסיף הכה""ח (ס""ק נ""ז) דאפי' כשצריך לשמוע מרצה ואילך עדיף להתפלל מעצמו. {אמנם, כדאי לשמוע אל הש""ץ כשהוא מסופק אם שכח יעלה ויבא או בשאר הזכרות, אלא שצריך ליזהר לשמוע מודים מהש""ץ שמספק אינו יכול להפסיק באמצע שמ""ע}"	סימן קכד סעיף י		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"אם סיים תפילתו מיד אחר שגמר הש""ץ הברכה, האם מותר לו לענות אמן?"	"כתב התרוה""ד דיכול לענות אמן קודם שכלתה אמן מפי רוב הציבור, והשיג עליו הט""ז (ס""ק ו') הרי יכול לענות אמן עד כדי דיבור להאחרון, וכ""ש אם יש מיעוט שעדיין עונים אמן. ויש כמה תירוצים להתרוה""ד:<br>1) רע""א תי' דכאן הפסיק ע""י תפילתו ואם עדיין איכא רובו שעונים אמן הוי כאילו ברכתו נמשכת ויכול לענות אמן [וזה מבוסס על מה שכתב הלבושי שרד (ס""ק י""ד) דהמיעוט לגבי רוב הוי כמאן דליתא, ואפ""ה איצטריך סברת רע""א לפרש למה לא יכול לענות תוך כדי דיבור של רוב הציבור (הר""י באק)] [והקשה עליו הביה""ל (ד""ה וקודם) א""כ למה כתב התרוה""ד דוקא קודם שכלתה אמן מפי רוב הציבור, אפי' אם כלה תפילתו שוה עם רוב הציבור יהא מותר לענות אמן, ומדחה דאולי א""א לצמצם].<br>2) המגן גיבורים תי' דלאחר שענו רוב הציבור מחזקינן דמסתמא התחיל הש""ץ ברכה שלאחריו ושוב לא מצי לענות אמן {ומשמע דמעט קודם לכן יכול לענות אמן אע""פ שבאמצע העניית אמן יתחיל הש""ץ ברכה שלאחריו, וש""מ דל""צ לגמור את האמן קודם שיתחיל הש""ץ הברכה שלאחריו}<br>3) מבואר מהביה""ל (סד""ה וקודם) דחושש לעוד מהלך בהתרוה""ד, אבל אינו ידוע לנו [אבל הלבושי שרד אינו תירוץ בפנ""ע דעדיין קשה למה אינו יכול לענות אמן תכ""ד לרוב הציבור]"	סימן קכד סעיף יא		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה הדין אם בא לביהכ""נ ושמע מיעוט הקהל עונים ברכו או אמן יהא שמה רבא?"	"לפי הט""ז בודאי יכול לענות, ולפי רע""א נמי יכול לענות כיון שאינו מפסיק בתפילתו, וגם לפי המגן גיבורים מבואר מהביה""ל (ד""ה וקודם) דיכול לענות {וצ""ב, וצ""ל דאינו כמו חזרת הש""ץ או ברכת ק""ש דהוו ברכות הסמוכות לחברתה אלא יכול לענות ברכו אפי' אחר שהתחיל הש""ץ ברכת ק""ש, וכן בקדיש אע""פ שהתחיל יתברך, וצ""ע שהמ""ב (ס""ק ל""ז) אינו משמע כן, ועי' במ""ב עו""ה הע' ר""כ}, אכן אי חיישינן לעוד מהלך בהתרוה""ד צריך לחוש דשמא יש טעם אחר למה אינו יכול לענות אמן אחר רוב הציבור, וא""כ יתכן דיהיה אסור אפי' אם בא לביהכ""נ ושמע הש""ץ אומר ברכו או קדיש, ולמעשה אינו כדאי לענות אחר שענו רוב הציבור {וכמ""ש הביה""ל (ד""ה ויש) דשב ואל תעשה עדיף כיון דיש עונש על אמן יתומה} (ביה""ל ד""ה וקודם, מ""ב ס""ק מ""ה)"	סימן קכד סעיף יא		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם נכנס לחדר ושמע אחד שעונה אמן על ברכת אחר?	"{אם הוא יודע על איזה ברכה עונה מותר לענות אמן בתכ""ד להאמן}"	סימן קכד סעיף יא		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה הדין בברכת ק""ש כשסיים ברכתו רגע אחר הש""ץ?"	"{אם הוא אותה ברכה אינו יכול לענות אמן כלל, ואם הוא ברכה אחרת [כגון שהוא סיים מעריב ערבים והש""ץ סיים אוהב עמו ישראל] א""נ בברכת שומר עמו ישראל לעד [דמותר לענות אמן מיד] אז יכול לענות עמן אם עדיין רוב הציבור עונים אמן}"	סימן קכד סעיף יא		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם העונה אמן יכול להגביה קולו יותר מן המברך?	"לא [דכתיב ונרוממה שמו יחדו] אבל אם כוונתו לזרז להעם שיענו מותר (מ""ב ס""ק מ""ז), וכן מותר להבעל קריאה להגביה קולו בעניית אמן (א""א מבוטשאטש)"	סימן קכד סעיף יב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם דין זה מיוחד לעניית אמן?	"אפי' בברכו או בברכת זימון נמי לא יגביה העונה יותר מהמברך (מ""ב ס""ק מ""ז) [ולגבי קדיש, עי' מש""כ לעיל בסי' נ""ו דיש בזה מח', והגרח""ק סבר דאין להגביה קולו באמן אלא ביהא שמה רבא וכו', והפסק""ת (סי' נ""ו הע' 35) מדייק מדכתבו הפוסקים שלא יגביה קולו בקדיש יותר מדאי שאל יתלוצצו, משמע דיכול להגביה קולו יותר מהש""ץ]"	סימן קכד סעיף יב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם המברך יכול להגביה קולו יותר מהעונין אמן?	"פשטות הגמ' (ברכות מ""ה ע""א) משמע דיהיו יחדו ממש, וכ""כ הגהות ראמ""ה שם, אכן מבואר מהפמ""ג (מש""ז ס""ק ז') דמותר דכתב דנוהגין שהש""ץ מגביה יותר קולו בחזרת הש""ץ"	סימן קכד סעיף יב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם יכול לענות אמן אחר ברכת 1) קטן 2) שוטה 3) חרש המדבר 4) אשה במצות עשה שהז""ג 5) נכרי 6) רפורמים 7) מומר לתיאבון?"	"1) כן, אם הגיע לחינוך 2) לא 3) כן 4) כן, אבל אינו מחויב (פמ""ג א""א ס""ק י""ד, מ""ב ס""ק מ""ז) {ומכאן ראיה דשייך היכא תימצא דיכול לענות ואינו מחויב לענות, ודלא כמו ושהביא האשי ישראל בשם הגרח""ק (תשובה קצה-קצו) דכל שיכול לענות מחויב לענות} 5) כן (רמ""א לקמן סי' רט""ו), והמ""ב (שם ס""ק ט""ו) כתב דיכול לענות ואינו חיוב {וה""נ מבואר דשייך היכא תימצא דיכול לענות ואינו מחויב לענות} 6) לא, דהוי כאפיקורסים (אג""מ או""ח ח""ב סי' נ') 7) כן (אשי ישראל פכ""ד הע' מ""ב)"	סימן קכד סעיף יב		
