#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מד. מדוע אסרו את ערב ר""ח ניסן משום יום שלפני יום שהעמידו התמיד הרי יש לאסרו משום יום שלאחר כ""ח באדר שהוא יו""ט? "	"לאביי מדובר בשנה שחודש אדר ל' יום והוצרכו לאסור יום ל'. לרב אשי יום שלאחריו אסור רק בתענית אבל בהספד מותר, ויום כ""ט שהוא בין שני ימים טובים עשאוהו כיו""ט ואסור אף בהספד. עוד תירצו שהוצרכו לאסור משום דאם יצטרכו לגזור תענית ביום כ""ח ישאר איסור תענית ביום כ""ט משום יום שלפני יום שהעמידו התמיד <sup>יז</sup>.<span style=""font-size: 12pt !important; color: #504f4b;"">
<br>יז.  כתב הר""ן דלכאורה תירוץ זה בא לדחות את דברי רב אשי וכן נראה מדברי רש""י שכתב במשנתנו לפניו אסור בהספד דלמא אתי למעבד ביום טוב גופיה, ומיהו כיון שבטלה מגילת תענית יותר נראה לאהדורי אקולא ולומר דלא פלגינן .</span>"	תענית יח. 		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה. מה הדין ביום שלפניו ושלאחריו ליום הכתוב במגילת תענית שאסור 1) בהספד 2) בתענית? 	"1) לר""מ ביום שלפניו אסור ושלאחריו מותר. לרבי יוסי אסור אף לאחריו. לרשב""ג שניהם מותרים.<br>2) לר""מ ולרשב""ג שניהם מותרים. לרבי יוסי לפניו אסור ולאחריו מותר."	תענית יח.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מו. איך מתענים בתענית אסתר הרי הלכה שאסור להתענות ביום לפני יום שכתוב במגילת תענית? 	"תירצו התוס' (ד""ה רב) א. כשבטלה מגילת תענית חנוכה ופורים לא בטלו לענין הדינים שלהם לעשותם יו""ט ושלא להתענות בהם אבל בדינים שלפניהם בטלו. ב. דכיון דימים שלפני הפורים נתבטלו מיו""ט שלהם שהיו רגילים לעשות בהם ה""נ נתבטלו משום טעם שלפני הפורים <sup>יח</sup>.<span style=""font-size: 12pt !important; color: #504f4b;"">
<br>יח.  וכתירוץ זה כתב הרמב""ן והר""ן הקשה עליו וכתב שהרז""ה תירץ שימי הפורים דברי קבלה הם ואינם צריכים חיזוק. והרב אלברגלוני תירץ דאע""ג דבעלמא שמואל ורבי יוחנן הלכה כרבי יוחנן אפ""ה כיון דקי""ל דבטלה מגילת תענית אלמא דעתן של חכמים להקל ולכן פוסקים כשמואל שפסק להקל כרשב""ג דאמר לפניהם ולאחריהם מותר. ו הראב""ד תירץ די""ג אינו דומה לשאר תעניות דזכרון הוא לנס ועוד יש לו סמך מן הכתוב שאמר וכאשר קיימו על נפשם דברי הצומות. ור""ת סומך תעני ת זו למה שאמרו בפ' קמא דמגילה י""ג זמן קהילה לכל הוא.</span>"	תענית תוס' יח.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מז. 1) מה נקרא בצורת ומה נקרא רעב 2) ולמאי נפק""מ? "	"1) במשנה נאמר שגשמים שפסקו בין רביעה ראשונה לשניה מ' יום הוי מכת בצורת.<br>רב נחמן אמר נהרא אנהרא בצורתא, מדינתא אמדינתא כפנא. ופירש רש""י:<br>א. כשאין תבואה בעיר אחת ויש בעיירות אחרות ואפשר להביא מזה לזה בספינה - בצורת.<br>כשצריכים להוליך ממדינה למדינה ע""י חמרים - רעב.<br>ב. אם יבש מעיין זה וצריך להסב מעיין אחר בכאן או להמתין עד שיגדל נהר אחר ויבוא כאן - בצורת. אם יבשו כל הנהרות שבתוך העיר וצריך להביא מים מעיר אחרת - רעב.<br>רב חנינא אמר סאה בסלע ושכיחא בצורת, ארבעה סאין בסלע ולא שכיחא רעב. ופירש ר' יוחנן דלא שנו דהוה בצורת אלא בזמן שהמעות בזול ופירות ביוקר אבל מעות ביוקר ופירות בזול דינה כרעב.<br>2) כתבו התוס' (ד""ה נהרא) שבבצורת שאין סופה רעב אין מתריעין וברעב מתו־יעין. והא דקתני שעל גשמים שהפסיקו מי יום מתריעין הוא משום שסופו לבוא לידי רעב."	תענית יח: - יט: ותוס' 		
