#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ל. 1 מנין שנשים פסולות להעיד (מנין דהקרא מדבר על עדים)?	"כתיב &quot;ועמדו שני האנשים&quot; אנשים ולא נשים.<p dir=""rtl"">המקור שהכתוב מדבר בעדים ולא בבעלי דינים - בריתא אחת איתא משום שעל בעלי דינים כתוב אח&quot;כ אשר להם הריב, ואינו מוכח מדלא כתיב ואשר להם הריב ניתן לומר שהם אותם אנשים. בבריתא אחרת איתא דבעלי דינים יתכן שיהיו יותר משנים, ואינו מוכח דא&quot;ל בתובע ונתבע משתעי קרא. תנא אידך שני האנשים ולא נשים וכי אשה אינה באה לדין, גם זה אינו מוכח דא&quot;ל אשה אין דרכה לדון דכל כבודה בת מלך פנימה. אם נפשך לדחות כנ&quot;ל הוקש שני ל'על פי שני עדים' מה שם עדים אף כאן.</p>"	שבועות ל.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ל. 2 האם עדים ובעלי דינים צריכים לעמד בשעת הדין ומנין?	"עדים ודאי צריכים לעמוד דכתיב &quot;ועמדו שני האנשים&quot; ובעדים משתעי קרא.<p dir=""rtl"">בעלי דינים בתחילת דין - ת&quot;ק אומר שגם צריכים דכתיב ועמדו.. אשר להם הריב&quot;, ר' יהודה אומר שאין דין לעמוד אלא שלא יושיב אחד ויעמיד אחד דכתיב בצדק תשפוט עמיתך שיהיו כולם שווים.</p><p dir=""rtl"">בסוף דין אמר רב הונא דלכו&quot;ע דינים בישיבה ובעלי דינים בעמידה, לל&quot;ק משום דכתיב &quot;וישב משה לשפוט את העם ויעמוד העם וגו'&quot; ל&quot;א דבעלי דינים בגמר דין הם כעדים.</p>"	שבועות ל.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ל. 3 אלו הלכות לומדים מהפסוק &quot;בצדק תשפוט עמיתך&quot; (3)?	"שלא להפלות בין בעלי דינים, שלא יהיה אחד עומד והשני יושב, אחד מדבר כל צרכו ואחד אומר לו קצר.<p dir=""rtl"">ד''א בצדק תשפוט עמיתך הוי דן את חבירך לכף זכות </p><p dir=""rtl"">תני רב יוסף בצדק תשפוט עמיתך עם שאתך בתורה ובמצות השתדל לדונו יפה דהיינו להקדים לו את הדין (כתבו תוס' דוקא אם באו יחד) וכן לשודי דדיני.</p>"	שבועות ל.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ל: 1 'דביתהו דרב הונא הוה לה דינא קמיה דרב נחמן אמר היכי נעביד' מה היתה הבעיה שלו ומה הפתרון שמצא?	"לעמוד בפניה א&quot;א שיסתמו טענות הבעל דין, לא יקום הרי אשת חבר כחבר, לכן אמר לשמשו שיפריח עליו בר אוזא ואז יקום.<p dir=""rtl"">בגמר דין שדיינין בישיבה ובעלי דין בעמידה ישב כמו מי שקושר נעליו.</p>"	שבועות ל:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ל: 2 צורבא מרבנן שיש לו דין או שבא להעיד האם צריך לעמוד ומה הדין בבעל דין ע&quot;ה שלו?	"אף שבגמר דין וכן עדים צריכים לעמוד, עשה דכבוד תורה עדיף וצורבא מרבנן אינו צריך לעמוד (אבל אשתו יתכן וצריכה &lt;ע' תוס'&gt;).<p dir=""rtl"">צורבא מרבנן שבא לדון עם ע&quot;ה אומרים לע&quot;ה שגם יכול לשבת ואם הוא עומד לית לן בה, ואפ' אם השליח ב&quot;ד מעמידו אין הדיין צריך לומר לו לעמוד שהרי הדיין הושיבו.</p>"	שבועות ל:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ל: 3 צורבא מרבנן שבא לדין האם יכול לשבת מול הדיין לשאול אותו בדברי תורה?	בסתם אינו יכול שנראה שמסדר טענותיו לדיין קודם הדין, אבל אם קביע ליה עידניה מותר דאמרינן בעידניה טריד.	שבועות ל:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ל: 4 צורבא מרבנן שיודע עדות ואין לפי כבודו ללכת להעיד לפני ב&quot;ד הפחות ממנו האם הוא חייב ללכת להעיד?	בדיני ממונות אינו חייב כמו שאינו חייב להשיב אבדה בזקן ואינה לפי כבודו, אבל באיסורא חייב ללכת דאין חכמה ואין תבונה ואין עצה לנגד ה', כל מקום שיש בו חילול ה' אין חולקים כבוד לרב.	שבועות ל:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ל: 5 אלו דברים נאמרו לדיין בסוגיתנו משם &quot;מדבר שקר תרחק&quot; (4 - סניגרון, תלמיד בור, חברו גזלן, דין מרומה)?	"שלא יעשה סניגרון לדבריו (להביא ראיות לדבריו אם חושב שטועה).<p dir=""rtl"">שלא ישב תלמיד בור לפניו.</p><p dir=""rtl"">אם יודע לחבירו שהוא גזלן [וכן עד שיודע בחבירו שהוא גזלן] שלא יצטרף עמו.</p><p dir=""rtl"">יודע בדין שהוא מרומה שלא יאמר הואיל והעדים מעידין אחתכנו ויהא קולר תלוי בצואר עדים.</p>"	שבועות ל:		
