#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"למה מוסיפים תחנונים ביום ב&#x27; וה&#x27;?"	"לפי שהם ימי רצון שמשה רבינו עלה ביום ה&#x27; וירד ביום ב&#x27; (תוס&#x27; ב&quot;ק פ&quot;ב ע&quot;א, טור), וגם הם ימי דין דמזל מאדים שולט בהם ב&#x27; פעמים ביום (שבת קכ&quot;ט ע&quot;ב) ולכן תקנו לקרות בתורה בימים אלו להגין על העולם (ערוה&quot;ש סעי&#x27; א&#x27;)"	סימן קלד סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו התחנונים שמוסיפים?	"אומרים והוא רחום [שנתקן ע&quot;י ג&#x27; זקנים שהצילן הקב&quot;ה מן האש ע&quot;י נס כששרפן הגמון אחד (ערוה&quot;ש סעי&#x27; ב&#x27;, ועי&#x27; בפסק&quot;ת אות א&#x27;)], ויש נוהגין לומר וידוי, ומוסיפים עוד תחנונים אחר נפילת אפים [ה&#x27; אלקי ישראל וכו&#x27; (ערוה&quot;ש סעי&#x27; ב&#x27;)], ויש נוהגין להתענות ביום ב&#x27; וה&#x27; (טור) וביאר הערוה&quot;ש (סעי&#x27; ב&#x27;) דר&quot;ל כשגוזרים תעניתים גוזרים בימים אלו [והבאה&quot;ט (ס&quot;ק ג&#x27;) כתב דחסידים נוהגין שאין אוכלים בשר ויין ביום ב&#x27; וה&#x27;, ויש שאין אוכלים גם בלילה שלאחריו או שלפניו, ואשרי למי שאפשר לו לפרוש מבשר ויין כל השבוע]"	סימן קלד סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם אומרים והוא רחום בקול רם?	"המהר&quot;י אבוהב סבר כן (וכ&quot;כ המחבר) והוא כדי לעורר הכוונה (מ&quot;ב ס&quot;ק ה&#x27;), אבל הרמ&quot;א כתב שיאמרה בלחש, וביאר המג&quot;א (ס&quot;ק א&#x27;) מפני שנתקן כנגד תפילת שמ&quot;ע [דכל אחד מהשלשה זקנים תקנו חלקם בי&quot;ח אזכרות כנגד שמ&quot;ע (מטה משה, מ&quot;ב דרשו), דהיינו והוא רחום עד כי קל מלך חנון ורחום אתה, אנא מלך חנון ורחום עד כי קל מלך חנון ורחום אתה, אין כמוך חנון ורחום עד הסוף {וצ&quot;ע דבנוסח שלנו עולה ל&quot;ג [ואם מונה רק יקו&quot;ק ואלוקינו עולה י&quot;ט], י&quot;ד, י&quot;ז}], והמ&quot;ב (שם) מסיים נהרא נהרא ופשטיה, והערוה&quot;ש (סעי&#x27; ב&#x27;) כתב שהמנהג לאומרה בלחש [ולכו&quot;ע צריך לאומרה בכוונה ובמתון ולא במרוצה (מ&quot;ב ס&quot;ק ב&#x27;)]"	סימן קלד סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם צריך לעמוד 1) להוא רחום 2) לקל ארך אפים?	"1) כן, ומשמע מהמהר&quot;י אבוהב דאם יושב הוא בכלל פורץ גדר, אבל המ&quot;ב (ס&quot;ק ג&#x27;) הביא דיש אומרים דזהו דוקא אם לא אמרו כלל 2) כן, מפני שיש בו וידוי (מג&quot;א ס&quot;ק א&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק ד&#x27;) [ויש נוהגין לומר השתי נוסחאות, שבראשון מתפללין להגאולה, ובשניה מתפללין להצילנו מכל רע במשך הגלות (פסק&quot;ת אות ג&#x27;) {ונראה לפרש ע&quot;פ זה הסליחה שאומרים בערב ר&quot;ה (סליחה מ&quot;ב) [וכן בצום גדליה וביום ה&#x27; דעשי&quot;ת וביוה&quot;כ] שלפעמים אומרים והשב שבות אהלי יעקב ולפעמים אומרים ושוב ברחמים על שארית ישראל, דהשב שבות נכתב כנגד הנוסח של גאולה ושוב ברחמים נכתב כנגד הנוסח שבמשך הגלות יצילנו מכל רע}]"	סימן קלד סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם צריך להמתין להש&quot;ץ לנפילת אפים?	"הבאה&quot;ט (ס&quot;ק א&#x27;) סבר כן, אבל השע&quot;ת (ס&quot;ק א&#x27;) כתב דאין נוהגין כן כי מוטב להסמיכה לוהוא רחום ושלא יפסיק (מ&quot;ב ס&quot;ק ה&#x27;)"	סימן קלד סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	איזה קדיש אומרים קודם קרה&quot;ת?	"ביום שאין בו מוסף אומרים חצי קדיש, ביום שיש בו מוסף אומרים קדיש שלם (מ&quot;ב ס&quot;ק ט&#x27;)"	סימן קלד סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מתי עושים הגבהה?	"המחבר סבר שמגביהין הס&quot;ת קודם הקריאה [וכן משמע ממס&#x27; סופרים פי&quot;ד (גר&quot;א ס&quot;ק ד&#x27;)], אבל הרמ&quot;א כתב דנוהגין להגביה אחר הקריאה [כדי שיתעכבו שם לקריאת התורה (שיירי כנסת הגדולה, מ&quot;ב דרשו)]"	סימן קלד סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	בשעת הגבהה לאיזה צד פונה הכתב?	"הב&quot;ח כתב דמשמע דצריך להיות אחורי הכתב לפניו (וכ&quot;כ הר&quot;ן בסוף פרק בני העיר), אבל מסיים הב&quot;ח דאין נוהגין כן כדי שלא יהא צריך להפך הכתב בשעת גלילה, ועי&#x27; להלן בסי&#x27; קמ&quot;ז"	סימן קלד סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כיצד מסובב המגביה?	"צריך לסבב לצד ימין (באה&quot;ט ס&quot;ק ד&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק ט&#x27;) {ומבואר דמיירי כשעמד לפני הבימה, ומש&quot;כ מס&#x27; סופרים שמראה הכתב להעומדים לימינו ולשמאלו היינו לפי המנהג שהכתב היה כלפי העם}, והמשנה הלכות (חי&quot;א סי&#x27; ק&quot;ג) סבר דיסבב לימין ואח&quot;כ לשמאל וכלשון המחבר {ושמעתי עוד טעם כדי שלא יפנה אחוריו לארון}, אבל השבט הלוי (ח&quot;ט סי&#x27; כ&quot;ו) סבר כתשובת באר שבע דיעשה היקף שלם."	סימן קלד סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם צריך לראות ההגבהה?	"יש מצוה לכל אנשים ונשים לראות הכתב [ונהגו לרוץ לביהכ&quot;נ לראותו משום ברוב עם הדרת מלך (מג&quot;א ס&quot;ק ב&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק י&#x27;)], וכתב הרמב&quot;ן (דברים כז, כו) דמי שאינו מגביה הס&quot;ת להראותו בכלל ארור אשר לא יקים את דברי התורה הזאת."	סימן קלד סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה יעשו הציבור בשעת הגבהה?	"צריכים לכרוע [וראוי לעשות כן, ודלא כהטועים שסוברים דאסור לכרוע להס&quot;ת (מהריק&quot;ש בתשובת אהלי יעקב סי&#x27; נ&quot;ז)] ולומר וזאת התורה וגו&#x27; תורת ה&#x27; תמימה וגו&#x27; [ותמה הערוה&quot;ש (סעי&#x27; ג&#x27;) על מנהגינו לסיים על פי ה&#x27; ביד משה, אמנם מקורו הוא מסידור השל&quot;ה ויעב&quot;ץ (מ&quot;ב דרשו)], ודוקא כשהוא כנגד הכתב (באה&quot;ט ס&quot;ק ו&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ב)"	סימן קלד סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם מפסיק לענות וזאת התורה וגו&#x27; באמצע ברכת ק&quot;ש?"	"השע&quot;ת (ס&quot;ק ו&#x27;) מסתפק בדבר זה {וכפשוטו לא יפסיק}"	סימן קלד סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם צריכים לראות הכתב?	"המג&quot;א (ס&quot;ק ג&#x27;) הביא מהאריז&quot;ל דאם רואה האותיות עד שיכול לקרותם מגיע אליו אור גדול (מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;א, ערוה&quot;ש סעי&#x27; ג&#x27;) [וטוב להסתכל בתיבה שהיא אות ראשון שלה כמו אות ראשון בשמו וזו מועיל להצלחה (כה&quot;ח ס&quot;ק י&quot;ג)], אבל כתב השערי אפרים (ש&quot;י סעי&#x27; י&quot;ג) דרק מי שמוחזק למדקדק במעשיו ילך להסתכל שלא יהיו מחזיקים אותו לגבר יהיר {וכן שמעתי מהגר&quot;מ היינעמאן שליט&quot;א דהרבה גדולים לא הקפידו על זה}"	סימן קלד סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כמה דפים פותחים להגבהה?	"איתא במס&#x27; סופרים ג&#x27; דפים (ב&quot;י), וכתב המג&quot;א (ס&quot;ק ג&#x27;) דדוקא ג&#x27;, והמ&quot;ב (ס&quot;ק ח&#x27;) מסיים דתלוי בכח המגביה"	סימן קלד סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם צריך להראות דוקא במקום שקוראים בה?	"כתב השערי אפרים (שער י&#x27; סעי&#x27; י&quot;ד) דאם קשה להגביה הספר בבראשית יכול לגוללה למקום אחר (מ&quot;ב דרשו)"	סימן קלד סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה אומרים כשמוציאים את הס&quot;ת?	"אומרים ויהי בנסוע (ערוה&quot;ש סעי&#x27; ד&#x27;), ונוהגין לומר בריך שמיה כשמוציאין את התורה [ודוקא לאחר שהוציאוהו מהארון (אג&quot;מ או&quot;ח ח&quot;ד סי&#x27; ע&#x27; אות ט&#x27;)] [ויכול לאומרה עד שפותחין התורה לקרותה] (פמ&quot;ג א&quot;א ס&quot;ק ו&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ג), והש&quot;ץ אומר גדלו וגו&#x27; בחול [כנגד ההיכל (ערוה&quot;ש סעי&#x27; ד&#x27;)], ומוסיף שמע וגו&#x27; אחד גו&#x27; בשבת [ומגביה התורה ג&#x27; פעמים (מג&quot;א ס&quot;ק ד&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ג), ובחול יגביה רק בגדלו וגם כורע (ערוה&quot;ש שם), ומבואר בערוה&quot;ש לקמן (סי&#x27; רפ&quot;ב סעי&#x27; א&#x27;) שכורע בגדלו אפי&#x27; בשבת] [והפמ&quot;ג (א&quot;א ס&quot;ק ד&#x27;) הביא מא&quot;ר שיאמר ונורא בכל שבת ויו&quot;ט, וכן הוא בערוה&quot;ש לקמן (סי&#x27; רפ&quot;ב סעי&#x27; א&#x27;) בשם מס&#x27; סופרים (פי&quot;ד ה&quot;י), וביאר כדי לומר שלשה שבחים [גדול, קדוש, נורא] כנגד הג&#x27; אבות וג&#x27; קדושות, אבל הערוה&quot;ש עצמו סותם דאין אומרים ונורא אלא בר&quot;ה ויוה&quot;כ {וכן נוהגין}], והציבור אומרים לך ה&#x27; הגדולה (ערוה&quot;ש שם), ורוממו גו&#x27; אב הרחמים וכו&#x27;, ובשבת מוסיפים על הכל, וכשעולה הראשון לתורה אומרים ברוך שנתן תורה וכו&#x27; [ואתם הדבקים וגו&#x27; (ערוה&quot;ש שם)], ואומרים עד מגן הוא לכל החוסים בו דיש בה מ&#x27; תיבות כנגד המ&#x27; ימים שהיה משה בהר [כך מבואר מכלבו המובא בדרכ&quot;מ (סי&#x27; קל&quot;ה ס&quot;ק א&#x27;), ומה שהעתיק המג&quot;א (ס&quot;ק ו&#x27;) והמ&quot;ב (ס&quot;ק ט&quot;ו) מ&#x27; אותיות ט&quot;ס הוא, חדא דליתא בכלבו, ועוד הוי מ&quot;א אותיות (הר&quot;י באק) {וכבר הוכחנו מביה&quot;ל לעיל (סי&#x27; קכ&quot;ג) דלא אזלינן בתר הספרים המעתיקים ספרים אחרים בטעות}]"	סימן קלד סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כיצד ראוי לפתוח הפרוכת?	"כתב הפרישה (סי&#x27; קכ&quot;ח ס&quot;ק כ&quot;ג) דלכאורה תלוי במח&#x27; בהלכות חנוכה (סי&#x27; תרע&quot;ו) אם מדליקין משמאל לימין או מימין לשמאל, ע&quot;ש"	סימן קלד סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם נכון להש&quot;ץ להוציא את הס&quot;ת מהארון מעצמו?	"לא, אלא יכבד לאחר שיוציאנו דבכך יש יותר כבוד לס&quot;ת (ערוה&quot;ש לקמן סי&#x27; רפ&quot;ב סעי&#x27; א&#x27;)"	סימן קלד סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	באיזה יד יחזיק הס&quot;ת?	"ביד ימין משום דכתיב וימיני תחבקני (דרכ&quot;מ ס&quot;ק א&#x27;), וגם משום שתורה ניתנה בימין (פמ&quot;ג א&quot;א ס&quot;ק ה&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ד), ויכול לסייעו בשמאל ואינו דומה לכוס של ברכה שאינו מותר אלא לצורך דשאני התם שהוא דין המוזכר בגמ&#x27; (שערי אפרים שער י&#x27; סעי&#x27; ב&#x27;, מ&quot;ב דרשו) [ואיטר יד יחזיק הס&quot;ת בימין דעלמא (מ&quot;ב לקמן סי&#x27; רפ&quot;ב ס&quot;ק א&#x27;, שעה&quot;צ ס&quot;ק ב&#x27;), ודלא כהפמ&quot;ג כאן (א&quot;א ס&quot;ק ה&#x27;)]"	סימן קלד סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כיצד מביאים הס&quot;ת להבימה?	"מארון לבימה הולך לצד צפון, מבימה לארון הולך לצד דרום (באה&quot;ט ס&quot;ק ד&#x27;)"	סימן קלד סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה אומרים כשמחזירים הס&quot;ת?	"בשבת אומרים מזמור לדוד, בחול ובשבת מנחה אומרים לדוד מזמור [וביאר הפמ&quot;ג (א&quot;א ס&quot;ק ו&#x27;) דבשבת בשחרית ניתנה התורה]"	סימן קלד סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מי ראוי לעשות פתיחה?	כתב הכה&quot;ח (ס&quot;ק י&quot;ב) בשם החיד&quot;א דמי שאשתו בחודש התשיעי יעשה פתיחה	סימן קלד סעיף ב		
