#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מי שקיבל נזירות ק' יום, ונזירות כשיוולד לו בן, באיזה אופן נזירות בנו מובלעת בנזירות דידיה ובאיזה אופן לא?<br>ומה הדין במקבל נזירות רגילה, ונזירות לכשיוולד לו בן?<br>ובמקבל נזירות של ק' יום ונולד בן ביום ע""א? ומ""ש?"	"אם נשאר מנזירות דידיה כשיעור נזירות, של בנו נמנה עמו. ואם נשארו פחות מל' יום מונה לבנו ואח""כ שב למנות את שלו. (כשקיבל את של בנו קודם).<br>וגם בנזירות דל' יום אם נולד לו בן ביום הראשון מובלעות ב' הנזירויות יחד.<br>אבל ביום ע""א הואיל והוא מונה את אותו היום לנזירות דידיה אי""ז עולה גם למניין של בנו, ואחר שלא נשארו ל' יום יצטרך אח""כ להשלים את שלו.<br>ול""ד לנזירות של ל' יום, דכיון שהתחיל את שתי הנזירויות באותו היום עולה היום לשתיהן. אבל כשהתחיל את שלו מימים רבים אחר שזה נמנה לשלו אי""ז נמנה לבנו."	נזיר דף טו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה מבואר במשנה בדין הריני נזיר כשיווולד לי בן ונזיר ק' יום, האם הפסיד או לא הפסיד?<br>ומה פירש רב בנולד לו בן ביום שבעים?<br>ומה סברא היא זו?	"נולד עד שבעים לא הפסיד כלום, דמונה את של בנו בנזירותו. אחר שבעים הפסיד, ומונה את של בנו ואח""כ משלים את שלו.<br>רב אמר דיום שבעים עולה לכאן ולכאן, והו""ל כב' ימים,&nbsp; ומגלח ביום ק' ולא ביום ק""א. דמיגו דמגלח לבנו מגלח לשלו.<br>והוא משום דמה""ת יכול לגלח באותו היום דמקצת היום ככולו, ומה""ט אוקמוה אדאורייתא."	נזיר דף טו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"רב פירש דיום שבעים עולה לכאן ולכאן, איך דקדקו ממתני' דלא כדבריו, לס""ד ולמסקנא?<br>ומ""ט לא יקשה לרב ממתני'?<br>ומה הטעם דאין דברי רב נכונים למתני'?<br>ומ""ש מקיבל עליו נזירות שלושים ונולד לו בן באותו היום?<br>וממקבל ב' נזירויות דיום הל' עולה לו לכאן ולכאן?"	"לס""ד מדנקט תנא עד שבעים לא הפסיד, ולא נקט הרויח. ופירשו דהוא משום הימים שאחר שבעים דאז הפסיד.<br>למסקנא מדנקט אחר שבעים הפסיד, ומשמע גם חד אחר ולא אחר אחר, דא""כ לפלוג בדידיה דאף אחר שבעים פעמים שלא הפסיד ומ""ט נקט רק קודם שבעים.<br>ורב דאמר כאבא שאול או ר' יוסי דאמר מקצת היום ככולו.<br>והטעם משום דכיון שהוא מונה זאת לנזירות דידיה אי""ז עולה לבנו. ול""ד לקיבל ביום שלושים, דכיון שב' הנזירויות מתחילות להמנות באותו יום, עולה היום לשניהם.<br>וכן ל""ד ליום ל' דאחר שנגמרה הנזירות הראשונה ראוי היום לעלות לשנייה."	נזיר דף טו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	באלו שתי מחלוקות נחלקו אבא שאול ורבנן בעניין מי שחלה עליו אבלות קודם הרגל?<br>והאם אפשר לסייע מדבריו לדברי רב דאמרינן בנזירות מקצת היום ככולו?	"א. היכא דלא גילח קודם הרגל האם מ""מ הרגל הפקיע לו את האבלות והוא מותר לגלח אח""כ.<br>ב. לדידיה סגי בז' ימים קודם הרגל ולא בעינן ח', דמקצת היום ככולו, ויתר היום עולה לו למניין שלושים.<br>ואין מזה ראייה לדברי רב, די""ל דלא אמר אלא באבלות דרבנן, דמה""ת אינה אלא יום אחד דכתיב ואחריתה כיום מר, ולא בנזירות דאורייתא."	נזיר דף טו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה דעת רבי יוסי בשומרת יום כנגד יום או זב בשביעי שהקריבו עליהם פסח ואח""כ סתרו?<br>ולעניין טומאת משכב ומושב למפרע?<br>ואלו ב' אופנים נאמרו בבאור הדברים?<br>ומה ס""ל לר' אושעיא? ומה כוונת דברי ריו""ח?"	"פטורים מפסח שני, ומטמאים משכב ומושב למפרע.<br>לאופן ראשון בגמ' ס""ל לר' יוסי דמקצת היום ככולו ומה""ת אינו מטמא אלא להבא ולזה פטורים מפסח שני. ומה שמטמאים למפרע הוא מדרבנן.<br>לאופן שני אין מקצת היום ככולו ומדאורייתא מטמאים למפרע, ורק הו""ל כטומאת התהום וס""ל לר' יוסי דגם בזיבה היא מרצה.<br>ר' אושעיא ס""ל כאופן הראשון, דריו""ח הקשה לא נסתור אלא יומו, ובהכרח הכוונה לא נסתור ולא יומו, דהא בעינן ז' רצופים. והשיבו ר' יוסי קאי כוותך, הרי דמדינא אינו סותר, והא דמטמא למפרע הוא דרבנן."	נזיר דף טו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מאלו תנאים סברו לסייע דברי רב דמקצת היום ככולו בנזירות?<br>ומה דחו?	"אבא שאול דסגי בז' ימים קודם הרגל להחשיב שהתחיל למנות שלושים, ודחו די""ל דהוא רק באבלות דרבנן.<br>ר' יוסי דשומרת יום כנגד יום ששחטו עליה פסח ואח""כ ראתה פטורה מפסח שני, ודחו די""ל דהוא משום דס""ל דטומאת התהום מרצה גם בזיבה."	נזיר דף טו		
