#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	לל&quot;ק הקשו למ&quot;ד דאדר הסמוך לניסן חסר, מ&quot;ט מחללים העדים את השבת.</p><p dir='rtl'>ולל&quot;ב הוכיחו כדבריו מהא דמחללים את השבת.</p><p dir='rtl'>מה באור הקושיא, ומה התירוץ, לתרי לישני?</p><p dir='rtl'>ומהיכן הוכיחו למסקנא דלא כהאי מ&quot;ד?	"לל""ק - לס""ד החילול לקבוע חודש בזמנו. ואי לעולם חסר מאי נפק""מ. ותירצו דמצווה לקדש ע""פ הראייה.<p></p><p dir=""rtl"">לל""ב - ידעינן דהוא מצד המצווה. ומקשינן דאי לא לעולם חסר, יעשוהו מלא ויוכלו מחר לבוא עדים לקדש ע""פ הראייה. ודחו דאיירי כגון שחל יום ל""א בשבת, דא""א לדחות עוד.</p><p dir=""rtl"">ולמסקנא הוכיחו מהא דתנן דכשביהמ""ק קיים יוצאים על כולם מפני תקנת קרבן, דמשמע דגם שאר המשנה לא מצד מצווה לקדש על הראייה אלא לעשות החודש בזמנו. וע""כ דלא לעולם חסר.</p>"	<br/>ראש השנה דף כ		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	אלו ב' טעמים נאמרו במה שעיברו את אלול?</p><p dir='rtl'>ומדוע זה נצרך רק לבני בבל ולא לבני א&quot;י?</p><p dir='rtl'>ומאי נפק&quot;מ בין הטעמים לס&quot;ד ומסקנא?	שלא יהיו שבת ויו&quot;ט רצוף, משום ירקיא, ומשום מיתיא. וזה רק בבני בבל שארצם חמה ולא בא&quot;י.</p><p dir='rtl'>לס&quot;ד נפק&quot;מ ליוה&quot;כ שאחר שבת, דשייך מיתיא, אך לא ירקיא, דאפשר להביא במוצאי יוה&quot;כ. והקשו דמ&quot;מ מ&quot;ד ירקיא מ&quot;ט לא חשש למיתיא.</p><p dir='rtl'>אלא נפק&quot;מ ליו&quot;ט הסמוך בשבת, דמצד המת אפשר בעממין, והמח' אי חיישינן לירקיא, או אפשר ע&quot;י שישרו אותם בחמין.	<br/>ראש השנה דף כ		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מנ""ל שאין מעברים את החודש לצורך כמו את השנה?<p></p><p dir=""rtl"">ובאיזה אופן אין עושים לצורך? (2)</p>"	שנאמר החודש הזה לכם, כזה ראה וקדש.</p><p dir='rtl'>לתי' קמא בגמ' רק אין מקדשים בלא לבנה, אך אפשר לעבר כשיש לבנה.</p><p dir='rtl'>לתי' רבא הברייתא כאחרים דאין בין שנה לשנה וכו', ובכל עניין אין משנים מן הסדר.	<br/>ראש השנה דף כ		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מאיימין על העדים שיאמרו שראו מה שלא ראו?</p><p dir='rtl'>ואיך א&quot;ש עם מימרא דריו&quot;ח?</p><p dir='rtl'>ושלא יאמרו שראו את מה שראו?	ריב&quot;ל אמר דמאיימים שיאמרו שלא ראו, אך לא שיאמרו שראו.</p><p dir='rtl'>והקשו מהא דאמר ריו&quot;ח דמאיימים גם בזה. ותי' דבניסן ותשרי מאיימין מפני תקנת המועדות, שאר ירחי לא.</p><p dir='rtl'>רב דימי מתני דמאיימים שיאמרו שראו, אך לא שיאמרו שלא ראו, דמ&quot;מ הרבה אחרים אפשר שראו ומחזי כשיקרא.	<br/>ראש השנה דף כ		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה לא ידע שמואל בסוד העיבור, ואיך פירש זאת ר' זירא?	מה החילוק בין נולד קודם חצות לאחר חצות.</p><p dir='rtl'>ופירש ר&quot;ז דאי נולד אחר חצות א&quot;כ לא יראוהו בלילה, ונפק&quot;מ לאכחושי סהדי.	<br/>ראש השנה דף כ		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כמה שעות מתכסה הירח? ולמאי נפק&quot;מ?	כ&quot;ד שעי, לדידן שית מעתיקתא וי&quot;ח מחדתא, לדידהו להפך.</p><p dir='rtl'>נפק&quot;מ לאכחושי סהדי.	<br/>ראש השנה דף כ		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הכוונה שצריך שיהיה לילה יום מן החדש (לרש&quot;י)?</p><p dir='rtl'>ומנ&quot;ל? (2)</p><p dir='rtl'>ומאי בינייהו?	שלא תראה לבנה ישנה בלילה, דאז א&quot;א לקדשה למחר. שהכל ראו שהוא מן החודש שעבר.</p><p dir='rtl'>שנאמר מערב עד ערב.</p><p dir='rtl'>או עד יום העשרים ואחד לחודש בערב.</p><p dir='rtl'>ונפק&quot;מ קודם חצות, דלפסוק השני חצות חלוק, שהרי ביו&quot;ט ראשון של פסח עד חצות שייך לערב פסח שעושים בו את הפסח ואוכלים עמו מצות חובה, ואח&quot;כ מצות רשות.	<br/>ראש השנה דף כ		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	בחו&quot;ל שעושים ב' ימים, האם חוששים בספק לט&quot;ז או לי&quot;ד? ומדוע?	לט&quot;ז.</p><p dir='rtl'>דאין לחוש לי&quot;ד אלא ע&quot;י ב' חודשים חסרים, וב' חסרים קלא אית להו אף במקום שאין שלוחי ב&quot;ד מגיעים.	<br/>ראש השנה דף כ		
