#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"ת. למסקנא מנין שעבד כנעני פסול לעדות (2) ומדוע לא נלמד מגז""ש 'לה' 'לה' מאשה? "	"1) מהצד השוה של גזלן ואשה או קטן שאינם זהירים בכל המצוות <sup>קנג</sup> והם פסולים לעדות, אף עבד שאינו זהיר בכל המצוות פסול לעדות.<br>2) למר בריה דרבינא מדכתיב לא יומתו אבות על בנים, לא יומתו על פי אבות שאין להם חייס בנים והיינו עבדים כנענים. ואין לומר שהפסוק רק מלמד שלא יומתו אבות בעדות בניהם דא""כ יכתוב לא יומתו אבות על בניהם, מאי בנים, ש""מ שנאמר כאן דין נוסף שלא יומתו ע""פ אבות שאין להם חייס בנים.<br>כתבו התוס' (ד""ה יהא) שגז""ש 'לה' 'לה' לא באה אלא להחמיר על העבד לעשותו כישראל לכל הפחות במצוות שהאשה חייבת, אבל לגרעו מאיש ולפוסלו לעדות כאשה לא נלמד, דמן הדין כשר הוא לעדות דכתיב ועמדו שני האנשים והאי איש הוא ואחיו במצוות.<span style=""font-size: 12pt !important; color: #504f4b;"">
<br>קנג.  כתב הרשב""א  (ד""ה אלא)  וזה תימה בעיני שאין זה צד השוה שהגזלן מחוייב הוא בכל המצות אלא שפרק לדון, אף אני אביא העבד שאינו בכל עול בגזל. ונראה לפרש שאף הגזלן המצות. אינו בכלל כל המצות שהרי פסול</span>"	"ב""ק פח. ותוס'"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"תב. קיי""ל כר""ל שקנין פירות לאו כקנין הגוף ושאין ברירה וא""כ כיצד מביא כל אדם ביכורים ומנין למדו שהדין כן? "	"כתבו התוס' (ד""ה הכי) דאנו פוסקים כאמוראים שחולקים על ר' יוחנן וסוברים דאע""ג שהאחים שחלקו לקוחות אין מחזירין זה לזה ביובל. ולמדו כן מימי יהושע שהיו מביאים ביכורים, וחלוקת יהושע ירושה היא להם מאבותיהם ואפ""ה לא חזרה אותה חלוקה ביובל."	"ב""ק תוס' פח:"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	תג. מדוע ר' ירמיה בר אבא פסק שהנכסים לבן ומדוע שמואל פסק שהנכסים לבעל? 	"ר' ירמיה בר אבא פסק שהנכסים לבן דס""ל כר""ל שקנין פירות של הבעל לאו כקנין הגוף ומתנתה מתנה ואע""ג דמתה בחיי בעלה. שמואל פסק שהנכסים לבעל משום תקנת אושא שהתקינו שהאשה שמכרה בנכסי מלוג בחיי בעלה ומתה הבעל מוציא מיד הלקוחות."	"ב""ק פח:"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	תד. לר' יוחנן הסובר שקנין פירות כקנין הגוף למה הוצרכו באושא לתקן שהבעל מוציא מהלקוחות? 	"תירצו התוס' (ד""ה באושא) דאצטריך להיכא דכתב לה דין ודברים אין לי בנכסיך ובפירותיהם ובפירי פירותיהם עד סוף העולם שבאופן זה אינו אוכל פירות <sup>קנד</sup>.<span style=""font-size: 12pt !important; color: #504f4b;"">
<br>קנד.  והרשב""א  (ד""ה ור' יוחנן)  הקשה על דברי התוס' דאם הבעל שנעשה לוקח ראשון סלק עצמו מהן היאך יחזור ויוציא מיד לוקח שני, ולכן תירץ דר' יוחנן סבר דליתא לתקנת אושא, דמעולם לא תקנוה דלא אצטריכא להו.</span>"	"ב""ק תוס' פח:"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	תז. האם אשת איש יכולה למכור ומדוע 1) נכסי מלוג 2) נכסי צאן ברזל 3) עיקר כתובה 4) תוספת כתובה? 	"1) לר""ל יכולה למכור וקנין פירות של בעלה לאו כקנין הגוף ולא יעכב את המכירה, ולר' יוחנן דס""ל קנין פירות כקנין הגוף אינה יכולה למכור דקנין פירות של בעלה מעכב אא""כ כתב לה דין ודברים אין לי בנכסיך ובפירותיהם ובפירי פירותיהן עד סוף העולם. ולאחר תקנת אושא למאן דאית ליה, אם תמות הבעל יוציא מיד הלקוחות. לר""א אינה יכולה למכור דיליף מכירה משחרור ובשחרור בעינן עבדו המיוחד לו.<br>2) אינה יכולה למכור שהם באחריותו וברשותו של בעלה.<br>3) 4) יכולה למכור בטובת הנאה שאם ימות בעלה או יגרשנה יקבל הלוקח ואם מתה ירשנה בעלה. ולר""מ אסורה למכור כל כתובתה לבעלה שאסור לאדם לשהות עם אשתו בלא כתובה."	"ב""ק פח: -צ. ותוס'"		
