#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כיצד יחיד אומר עננו?	"בין בתענית יחיד בין בתענית ציבור יחיד אומר עננו בשומע תפילה [דלא כשיטה בהרא&quot;ש דס&quot;ל דבתענית ציבור דינו כציבור ואומר בין גואל לרופא], ובדיעבד אם אמרה ברכה בפנ&quot;ע בין גואל לרופא יצא (כה&quot;ח ס&quot;ק ב&#x27;)"	סימן תקסה סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה הדין ביחיד שטעה וחתם ברוך אתה ה&#x27; העונה בעת צרה?"	"אם תקנו תכ&quot;ד שומע תפילה בודאי יצא, ואם לאו לפי רשז&quot;א לא יצא וצריך לחזור לתחילת הברכה אבל רצ&quot;פ פראנק ס&quot;ל דיצא בחתימה זו וא&quot;צ לחזור (אשי ישראל פמ&quot;ד הע&#x27; ל&quot;ו), ולמעשה פסק הרב פוזן (חיזוק למשכני יעקב סי&#x27; י&quot;ג) בשם החזו&quot;א דחוזר לתחילת הברכה"	סימן תקסה סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בש&quot;ץ 1) בחזרת הש&quot;ץ 2) בתפילת לחש שלו 3) אם הוא מתענה תענית יחיד?	"1) אומר ברכה בפנ&quot;ע בין גואל לרופא, ואם שכח אומר בשומע תפילה כיחיד בלא חתימה (מ&quot;ב ס&quot;ק ג&#x27;) 2) כתב הכל בו דהוי כיחיד ואומר בשומע תפילה (שו&quot;ע) {ומכאן משמע דתפילת לחש שלו אינו ממש הכנה לחזרת הש&quot;ץ} 3) אומר עננו בתפילת לחש שלו ולא בחזרת הש&quot;ץ, וחידש הבאה&quot;ט (ס&quot;ק א&#x27;) בשם השיירי כנה&quot;ג דאם נכנס לביהכ&quot;נ ומצא שהתפלל הצבור בלחש והוא צריך לעבור לפני התיבה לאלתר יאמר עננו בקול רם דזהו תפילת לחש שלו, והערוה&quot;ש (סעי&#x27; א&#x27;) השיג עליו דהוא דבר תמוה, וכ&quot;כ הא&quot;ר (סי&#x27; תקס&quot;ו ס&quot;ק ד&#x27;) והחיי&quot;א (כלל קל&quot;ב סעי&#x27; ל&quot;ג) שלא יאמר עננו בקול רם אלא לאחר גמר תפילתו"	סימן תקסה סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין ביחיד 1) שמתפלל עם הש&quot;ץ בשוה 2) שאינו מתענה?	"1) לא יאמר עננו עמו אלא בשומע תפילה (ביה&quot;ל ד&quot;ה בין) 2) החיי&quot;א ס&quot;ל שיאמר עננו אבל לא יאמר בצום תעניתנו אלא בתענית ציבור זה, אבל הביה&quot;ל (ד&quot;ה בין) ס&quot;ל כהמאמר מרדכי דאין לומר עננו כלל, וכל זה במי שאינו מתענה כלל אבל מי שטעה ואכל כתב המ&quot;ב לקמן (סי&#x27; תקס&quot;ח ס&quot;ק ג&#x27;) שיכול לומר ביום צום תענית זה (שבט הלוי ח&quot;ה סי&#x27; ס&#x27; אות ד&#x27;, ח&quot;ח סי&#x27; קל&quot;א) {ואע&quot;פ שמבואר בסמוך (סעי&#x27; ג&#x27;) דאם אכל לא מקרי שקרן אם לא אמר בצום תעניתנו, ויתכן דזהו המקור של החיי&quot;א, אבל לפי מאי דקיי&quot;ל כהמאמר מרדכי י&quot;ל דהיינו רק בדיעבד אבל לכתחילה עדיף שלא לאומרה כלל}"	סימן תקסה סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	בתענית יחיד, כיצד ראוי לומר תיבות 1) עננו 2) יום התענית 3) בכל עת צרה וצוקה?	"1) עננו בלשון רבים כדי להשתתף עצמו עם הציבור (תשובה הרשב&quot;א, ב&quot;י, ט&quot;ז ס&quot;ק א&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק ד&#x27;) [ואפי&#x27; הב&quot;ח דבסמוך מודה כאן (מחה&quot;ש)] 2) הב&quot;ח ס&quot;ל כהאגודה שיאמר צום תעניתי או צום התענית שהרי אין הציבור מתענים [ועדיף צום התענית כדי שלא יהיה תפילתו בלשון יחיד (שעה&quot;צ ס&quot;ק ג&#x27;)], אבל נוהגין כהרשב&quot;א שאומרים צום תעניתנו, והדרכ&quot;מ (ס&quot;ק א&#x27;) ביאר כלומר כשיתענו דהיינו בכל זמן שהם מתענים, והמג&quot;א (ס&quot;ק א&#x27;) פי&#x27; מפני שא&quot;א שלא יהיה אחד בסוף העולם שאינו מתענה היום [דומיא דתפילת הדרך שאומרים בלשון רבים דא&quot;א שלא יהיה אחד בסוף העולם בדרך] (מ&quot;ב ס&quot;ק ה&#x27;) 3) הא&quot;ר מסתפק בכוונת הרמ&quot;א אם יחיד אומר תיבות אלו, ומצדד דיחיד אומר עד &quot;וצוקה&quot; ואח&quot;כ אומר אי אתה וכו&#x27; וכמו שאנו נוהגין [דלא כהגהת מנהגים בין פסח לשבועות דס&quot;ל דיחיד אינו אומר כי אתה וכו&#x27;], וכן נקט הערוה&quot;ש (סעי&#x27; א&#x27;) דאומר עד וצוקה"	סימן תקסה סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כמה תיבות יש בתפילת עננו?	"בתפילת עננו של ש&quot;ץ יש ס&quot;ג תיבות, ועי&#x27; בא&quot;ר (ס&quot;ק א&#x27;) דהביא מכל בו רמזים לזה דיש ס&quot;ג אותיות בפסוק ויירא יעקב מאד וגו&#x27;, וגם יש ס&quot;ג אותיות באבות ושבטים, ע&quot;ש"	סימן תקסה סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם שכח לומר עננו בשומע תפילה?	"אין מחזירין אותו אלא אומרה קודם יהיו לרצון השני (מ&quot;ב ס&quot;ק ז&#x27;) [בלא חתימה, ולאפוקי מיש אומרים שבטור דכתב דיכול לחתום בסוף בתפילה], ובדיעבד יכול לאומרה אח&quot;כ כל זמן שלא עקר רגליו (שעה&quot;צ ס&quot;ק ו&#x27;), ואם שכחה לגמרי נמי אין מחזירין (ערוה&quot;ש סעי&#x27; ג&#x27;)"	סימן תקסה סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם נזכר מיד אחר ברכת שומע תפילה?	"אפי&#x27; אם נזכר מיד אחר ברוך אתה ה&#x27; אינו אומר למדני חוקיך (שעה&quot;צ ס&quot;ק ה&#x27;) [דכל הזכרה שאינה מעכבת אין אומרים למדני חוקיך], ואינו יכול לאומרה בין שומע תפילה לרצה דהוי הפסק [דאינו ברכה בפנ&quot;ע משא&quot;כ ש&quot;ץ ששכח ואמר ברכת רפאנו אם רוצה לחזור ולומר עננו אינו חשש הפסק אלא חשש ברכה לבטלה] (מג&quot;א ס&quot;ק ב&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק ו&#x27;)"	סימן תקסה סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	באיזה תפילות אומרים עננו?	"איתא בגמ&#x27; (שבת כ&quot;ד ע&quot;א) דאומרים עננו במעריב שחרית ומנחה, אבל רש&quot;י (שם) הביא מתשובת הגאונים דזהו רק בזמן הגמ&#x27; אבל בזמנינו דאנו חלושים ויש לחוש שמא יאחזנו בולמוס ונמצא שקרן בתפילתו ולא יאמר עננו במעריב ושחרית, והקשו תוס&#x27; והרא&quot;ש א&quot;כ היאך אמרינן בגמ&#x27; דאדם לוה ופורע תעניתו הרי נמצאת שקרן בתפילתו, ותי&#x27; הב&quot;י דיש לדחות דלא אמרינן לוה ופורע אלא אם לא התפלל עננו, וביאר הט&quot;ז (ס&quot;ק ג&#x27;) דרב יהושע חשש לבולמוס ולא התפלל עננו. [והסמ&quot;ק הקשה מירידת גשמים קודם חצות דאמרינן דא&quot;צ להתענות, ותי&#x27; הט&quot;ז (ס&quot;ק ג&#x27;) דהיינו הענייה ותו א&quot;צ להתענות, ועוד תי&#x27; דהוי כמו לב ב&quot;ד מתנה]. להלכה, המחבר חושש לתשובת הגאונים בתענית יחיד אבל הביא כל בו דבארבע צומות של ציבור אין לחוש דאפי&#x27; אם יאחזנו בולמוס ויאכל שפיר שייך לומר עננו ביום צום תענית הזה כיון שתקנו חכמים להתענות בו, אבל הרמ&quot;א כתב דנוהגין להחמיר אפי&#x27; בד&#x27; צומות שלא לומר עננו אלא בתפילת מנחה [אבל יכול לדלג תיבות צום תעניתנו ויאמרה אפי&#x27; במעריב ושחרית (ט&quot;ז ס&quot;ק ג&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק ח&#x27;)], וביאר הערוה&quot;ש (סעי&#x27; ה&#x27;) דהכל בו בדוקא נקט לשון ביום צום תענית הזה דשמא לא יתענה והרמ&quot;א כתב דאין נוהגין לאומרה אלא במנחה דלא רצה לשנות הנוסח ממה שאנו נוהגין לומר צום תעניתנו, ולגבי מנהג ספרדים כתב הכה&quot;ח (ס&quot;ק י&quot;ז) דרק בט&#x27; באב שהתענית מתחיל מבעוד יום נוהגין לומר עננו במעריב אבל בשאר תענית אומרים אותה בשחרית ומנחה ולא במעריב לחוש לדעת הרז&quot;ה (מובא בב&quot;י) דס&quot;ל דאין אומרים עננו במעריב."	סימן תקסה סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	לפי המחבר למה אומרים עננו בתפילת ערבית?	"ביאר הב&quot;י בשם הר&quot;ן דמן התורה היום מתחיל מלילה אלא שבתענית הקילו עליו דסגי לימנע מאכילה בשעה שבני אדם אוכלים דהיינו י&quot;ב שעות של יום אבל בעצם התענית מתחיל מלילה, ומפני זה אם הלך לישן בלילה הוי קבלת התענית, וזהו הטעם נמי דצריך לקבלו מבעוד יום דזהו סמוך לזמן התחלת התענית (מ&quot;ב ס&quot;ק ט&#x27;, שעה&quot;צ ס&quot;ק ח&#x27;)"	סימן תקסה סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מדוע אומרים עננו במנחה ולא חיישינן שמא יאחזנו בולמוס?	"1) המג&quot;א (ס&quot;ק ד&#x27;) פי&#x27; דלא חיישינן דאפי&#x27; אם אחזו בולמוס הרי התענה עד חצות ואינו שקרן, ולפי&quot;ז מותר אפי&#x27; במנחה גדולה (מ&quot;ב ס&quot;ק י&#x27;)&lt;br&gt;2) {לכאורה לפי המחבר (ריש סי&#x27; תקס&quot;ב) דס&quot;ל דאין אומרים עננו אלא אם משלים התענית צ&quot;ל דבמנחה תו לא חיישינן שלא יוכל להשלים התענית}"	סימן תקסה סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מהני לומר &quot;ביום צום תענית הזה&quot; אם אינו מתענה?	"מבואר מהשו&quot;ע דאפ&quot;ה אינו מותר אלא כשהוא מתענה, ומיהו כתב המג&quot;א (ס&quot;ק ג&#x27;) דמבואר לקמן (סי&#x27; תקס&quot;ו) דזהו דוקא ליחיד אבל הש&quot;ץ יכול לומר נוסח זה אפי&#x27; כשאינו מתענה"	סימן תקסה סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם הש&quot;ץ אומר עננו?	"הש&quot;ץ אומר עננו אפי&#x27; בשחרית [ולא בתפילת לחש (ביה&quot;ל ד&quot;ה כשהוא)] מפני שא&quot;א שלא יתענו קצת הקהל, וביאר הביה&quot;ל (ד&quot;ה שאי) דבעצם צריך עשרה מתענים שדעתם להשלים התענית אבל לגבי המיחזי כשיקרא בתפילה סגי אם נשאר מקצת הקהל שמתענים"	סימן תקסה סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה אומרים בסוף שמ&quot;ע בתענית?	"כתב הטור שיאמר רבון כל העולמים גלוי וידוע לפניך שבזמן שבית המקדש קיים אדם חוטא ומקריב קרבן ואין מביאים ממנו אלא חלבו ודמו ואתה ברחמיך הרבים מכפר ועתה בעוונותינו חרב בית מקדשך ואין לנו מקדש ולא כהן שיכפר בעדינו לכן יהי רצון שיהא חלבי ודמי שנתמעט היום כחלב מונח על המזבח לפניך ותרצני, וכתב הערוה&quot;ש (סעי&#x27; ו&#x27;) דאינו יודע למה אין נוהגין לאומרה ונכון לאומרה, והכה&quot;ח (ס&quot;ק כ&quot;א) מיישב המנהג דאין אומרים אותה אלא על תענית יחיד שעושה לכפרת עונות אבל לא על תענית ציבור שבא בעיקר לחובה מחמת דברים הרעים {עי&#x27; מש&quot;כ לעיל (סי&#x27; תקמ&quot;ט) דיש בזה מח&#x27; ראשונים}, אבל למעשה המטה אפרים (סי&#x27; תר&quot;ב סעי&#x27; כ&quot;ה) כתב שנכון לאומרה אפי&#x27; על תענית ציבור כצום גדליה"	סימן תקסה סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	אחר איזה תפילה יאמר תפילה זו?	"הטור ושו&quot;ע כתבו אחר תפילת מנחה, והב&quot;י הביא תשב&quot;ץ שאומרה אחר תפילת ערבית [אחר התענית], ונראה פשוט דאם רק מתענה עד חצות אינו יכול לאומרה במעריב, ולהלכה אע&quot;פ דקיי&quot;ל דאומרה במנחה נראה דאם שכחה במנחה יכול לאומרה אחר מעריב [כל זמן שעדיין לא אכל], וכ&quot;כ המטה אפרים (סי&#x27; תר&quot;ב סעי&#x27; ל&#x27;)"	סימן תקסה סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם יחיד אומר י&quot;ג מדות?	"הטור הביא מרב נתן דס&quot;ל דיחיד המתענה אינו אומר הי&quot;ג מדות, והטור ורבינו יונה חולקים עליו דליכא חשש לומר הי&quot;ג מדות דהוי כקורא בתורה, ולהלכה המחבר פסק כרב נתן דיחיד אינו אומר הי&quot;ג מדות אבל הביא תשובת הרשב&quot;א דזהו דוקא דרך תפילה ובקשת רחמים אבל מותר ליחיד לאומרה דרך קריאה בעלמא, וביאר המג&quot;א (ס&quot;ק ה&#x27;) בשם התרוה&quot;ד דהיינו בניגון ובטעמים (מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ב), והוסיף האג&quot;מ (יו&quot;ד ח&quot;ג ס&quot;ס כ&quot;א) דיאמר כל הפסוק עד רבעים."	סימן תקסה סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בסליחות?	"הרמ&quot;א כתב דה&quot;נ אין היחיד אומרם, אכן השיגו עליו האחרונים (ב&quot;ח, א&quot;ר, שיירי כנה&quot;ג) דאין בזה שום איסור שהם תחנונים בעלמא (מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ג), והמג&quot;א (ס&quot;ק ו&#x27;) רצה ליישב שיטת הרמ&quot;א דכוונתו שיחיד לא יאמרם באמצע שמ&quot;ע משום הפסק, אבל כתב הגר&quot;א (ס&quot;ק י&quot;ג) דאינו משמע כן מלשון הרמ&quot;א, וצ&quot;ע (שעה&quot;צ ס&quot;ק י&#x27;), למעשה נוהגין להקל כרוב אחרונים דיחיד אומר סליחות [דלא כט&quot;ז (ס&quot;ק ה&#x27;) ומטה אפרים (סי&#x27; תקפ&quot;א סעי&#x27; כ&quot;א) דמחמירים בסליחות שמזכיר בהם הי&quot;ג מדות (שעה&quot;צ שם), וצ&quot;ע ממ&quot;ב לקמן (סי&#x27; תקפ&quot;א) דפסק כהט&quot;ז]"	סימן תקסה סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"כיצד אומרים ויקרא בשם ה&#x27;?"	"המג&quot;א (ס&quot;ק ה&#x27;) הביא הדרכ&quot;מ (סי&#x27; תקס&quot;ו ס&quot;ק ב&#x27;) בשם האבודרהם שיפסיק מעט בין בשם לה&#x27; דבקרא כתוב בטפחא, ור&quot;ל שהקב&quot;ה קרא בשם (מ&quot;ב סי&#x27; תקפ&quot;א ס&quot;ק ד&#x27;), אכן רש&quot;י על הפסוק הביא התרגום אנקלוס דפי&#x27; שמשה קרא בשם ה&#x27; ולפי&quot;ז יש להסמיך בשם לה&#x27; (מחה&quot;ש)"	סימן תקסה סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם אומרים האדרת והאמונה 1) ביחיד 2) בציבור?	"1) מותר בכל השנה (דרכ&quot;מ ס&quot;ק ד&#x27; בשם מהרי&quot;ל, מג&quot;א ס&quot;ק ה&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ב) [וסתימת המג&quot;א משמע דיחיד אינו אומרה, והשיג עליו הערוה&quot;ש (סעי&#x27; ז&#x27;) דספרדים נוהגין לאומרה בכל שבת, ובאמת המקור של המג&quot;א הוא הדרכ&quot;מ בשם המהרי&quot;ל והוא כתב שיחיד יכול לאומרה בכל השנה] 2) רק ביוה&quot;כ (שם), והגר&quot;א נהג לאומרה בשמחת תורה (מעשה רב אות רל&quot;ג) {וי&quot;ל דשמחת תורה דינו כיוה&quot;כ וכמו שנוהגין לנגן ניגונים של יוה&quot;כ, והגר&quot;מ גרוס תי&#x27; שבשמחת תורה אמרינן אותה בתורת שיר ושבח ולא בתורת תפילה}"	סימן תקסה סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם אומרים סליחות קודם חצות הלילה?	"רק ביוה&quot;כ ולא בכל השנה (אריז&quot;ל, מג&quot;א ס&quot;ק ה&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ב), והאג&quot;מ (או&quot;ח ח&quot;ב סי&#x27; ק&quot;ה) כתב דאם יתבטלו הסליחות לגמרי יש להקל בהוראת שעה לומר סליחות קודם חצות ולכתחילה יהיה בשליש הלילה וכמ&quot;ש לעיל בסי&#x27; א&#x27;"	סימן תקסה סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם טוב לפרסם כשהוא מתענה?	"איתא בירושלמי (חגיגה פ&quot;ב ה&quot;ב) דאשה היתה נידונת שציר פתחה של גיהנם היתה קבוע באזנה מפני שהיתה מפרסמת שהיא מתענה א&quot;נ מפני שהיתה מתענה יום אחד ומפרסם ב&#x27; ימים, ש&quot;מ דמי שמפרסם עצמו לאחרים להשתבח נענש, וכן מצינו ענין זה לגבי צדקה (רמ&quot;א סי&#x27; רמ&quot;ט סעי&#x27; י&quot;ג), והוסיף הפסק&quot;ת (אות ו&#x27;) דצריך ליזהר שלא יתגאה אפי&#x27; בלבו"	סימן תקסה סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה יענה אם שואלים אותו אם הוא מתענה?	"המג&quot;א (ס&quot;ק ז&#x27;) מדייק דליכא איסור להשיב לו האמת, ומ&quot;מ מדת חסידות לומר שאינו מתענה וכמ&quot;ש בב&quot;מ (כ&quot;ג ע&quot;ב) דמותר לומר שלא למד מסכתא, אבל אם הם מפצירין אותו לאכול עמהם והוא אינו יכול להתנצל יכול להשיב להם שהוא מתענה (ט&quot;ז ס&quot;ק ו&#x27;, מג&quot;א ס&quot;ק ז&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ד), והערוה&quot;ש (סעי&#x27; ז&#x27;) ס&quot;ל דלעולם אינו כדאי לומר שקר, והנזירות שמשון כתב דעדיף לומר מילתא דמשתמע לתרי אפי"	סימן תקסה סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כיצד ינהג אם הציבור 1) אינם מתענים תענית ציבור 2) מתענים בה&quot;ב?	"1) מצוה לפרסם שהוא מתענה כדי שילמדו ממנו (מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ד) 2) אם הוא צריך לאכול יאכל בצינעא (פמ&quot;ג מש&quot;ז ס&quot;ק ו&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ד)"	סימן תקסה סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם הוא מתענה מחמת תשובה?	"הכרם שלמה הביא הלכות קטנות (ח&quot;ב סי&#x27; קמ&quot;ב) שיפרסם שהוא מתענה כדי שילמדו ממנו לשוב, וכן מצינו ענין זה לעיל (ריש סי&#x27; א&#x27;) שבדרך כלל יש להצניע את מעשיו חוץ באופן שהוא מלמד לאחרים"	סימן תקסה סעיף ו		
