#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ר' חייא אמר דחרם של מים שבין ב' תחומי שבת, צריך מחיצה של ברזל להפסיקו, ואחיך עליה ר' יוסי בר חנינא, מ&quot;ט אחיך ? ס&quot;ד ומסקנא. (4)	א. דס&quot;ל כרבנן לקולא דאין הפקר קונה שביתה. ומקשי דמ&quot;מ אין לו לחייך על הסובר כריו&quot;ח ב&quot;נ.</p><p dir='rtl'>ב. מהא דתניא דנהרות המושכין אינם קונים שביתה. ומקשינן דדילמא ר' חייא איירי במכונסים.</p><p dir='rtl'>ג. דל&quot;מ של ברזל, דאכתי עיילו ביה מיא. ואמרינן דאפשר דזו כוונת ר' חייא, דצריך ואין לו תקנה.</p><p dir='rtl'>ד. משום דקל הוא שהקילו חכמים במים, דסגי במחיצה תלויה.	<br/>עירובין דף מח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מי שיש לו רק ד&quot;א, לאיזה צד הם ? ומה השיעור לעניין הוצאה ?	לת&quot;ק ד' לכל צד, ס&quot;ה ח' על ח'.</p><p dir='rtl'>לר&quot;א ב' לכל צד.</p><p dir='rtl'>לר' יהודה ד' לצד שיבחר. ואחר שברר אינו יכול לחזור בו.</p><p dir='rtl'>ולהוצאה לכו&quot;ע ד' על ד'.	<br/>עירובין דף מח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה הקשה רב משרשיא, אי אמרינן דד' אמות באמה דידיה, ואי באמה של קודש? ומה תירץ ר""פ?"	אי בדידיה, מ&quot;ט לא תני בהדי הנך דמשערים כמות שהוא אדם.</p><p dir='rtl'>ואי בשל קודש, מה יעשה עוג מלך הבשן.</p><p dir='rtl'>ואמר ר&quot;פ דבדידיה, אכן בננס באיבריו הולכים אחר אמה של קודש, ולהכי לא תני לה באותם דכפי מה שהוא אדם.	<br/>עירובין דף מח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מניין לומדים שיעור ד' אמות למקומו של אדם, והנפק&quot;מ בין האופנים ?	שבו איש תחתיו. לר&quot;מ אמה לפשוט ידיו ורגליו, לר' יהודה ליטול חפץ ממקומו.</p><p dir='rtl'>לר' יהודה במצומצמות, לר&quot;מ קצת יותר, דפישוט ידיו ורגליו יותר מאמה.	<br/>עירובין דף מח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	&quot;היו שלשה והאמצעי מובלע ביניהן הוא מותר עמהן והן מותרין עמו ושנים החיצונים אסורין זה, עם זה אמר רבי שמעון למה הדבר דומה לשלש חצירות הפתוחות זו לזו ופתוחות לרשות הרבים וכו'.&quot; מה בא ר&quot;ש לומר בכך, ומה ענו לו רבנן ?	"א""ל לרבנן, דכשם שכאן הם מודים לו שהחיצוניים מותרים, ה""נ יודו בחצירות.&nbsp;<div>וא""ל רבנן דהכא לא אוושי דיורים ויכולים להזהר, משא""כ בחצרות יש לחוש שיוליכו מחיצונית לחיצונית דרך הפנימית.</div>"	<br/>עירובין דף מח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	בההיא דג' חצרות שערבו החיצונות עם הפנימית ולא זו עם זו, מ&quot;ט אין העירוב מועיל לערב את ב' החיצונות ? (2 דרכים).</p><p dir='rtl'>ואיזו קושיא הקשו על כל צד, ומה התי' ?	"א. האמצעית נתנה עירובה בחיצונות. <p></p><p dir=""rtl"">ומקשינן דא""כ היא אחת עם החיצונית, וכשעירבה עם השנייה תערב בשליחותה. ומשנינן דכיון שלא עירבו זו עם זו גל""ד דלא ניח""ל לערב עם השנייה.</p><p dir=""rtl"">ב. שניתן באמצעית בשני בתים, דאף לב""ה דמהני בב' כלים, היינו רק באותו בית.</p><p dir=""rtl"">ומקשינן דא""כ לכל אחת יש רשות בחצר זו, והיא תאסור את השנייה באמצעית. ומשנינן דלא אמרו דיורין להחמיר אלא רק להקל.</p>"	<br/>עירובין דף מח		
