#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	על מה צריך ליזהר לגבי מקום הלישה?	צריך ליזהר שלא ללוש במקום השמש כדי שלא יחמיץ העיסה, וביום המעונן אסור תחת כל אויר הרקיע	סימן תנט סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם אינו מתקרב ממש להשמש?	"הח&quot;י (ס&quot;ק א&#x27;) מקיל, אבל שאר האחרונים מחמירים כל זמן שאינו מקום צל (מ&quot;ב ס&quot;ק א&#x27;), אבל מקום צל מותר דכיון דהוא בחוץ ירגיש אם נתקשרו העננים (דרכ&quot;מ ס&quot;ק א&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק ה&#x27;)"	סימן תנט סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר ללוש כנגד חלון 1) פתוח 2) של זכוכית?	"1) לא, ואפי&#x27; אם החמה כבר עברה מקום זה דחיישינן שמא נתקשרו בעננים ולא ירגיש מפני שהוא בבית (תרוה&quot;ד, דרכ&quot;מ ס&quot;ק א&#x27;, רמ&quot;א, מ&quot;ב ס&quot;ק ה&#x27;) 2) הח&quot;י (ס&quot;ק ד&#x27;) מקיל, אבל החמד משה מחמיר, וכתב המ&quot;ב (ס&quot;ק ב&#x27;) שנוהגין לכסות החלונות בסדינים בשעה שהשמש מזהיר {משמע דאם אינו מזהיר מקילים, וכ&quot;כ הרבה אחרונים (א&quot;א מבוטשאטש, קיצור שו&quot;ע סי&#x27; ק&quot;י סע&#x27; ג&#x27;, כה&quot;ח ס&quot;ק י&#x27;)}, אמנם כתב הערוה&quot;ש (סע&#x27; ג&#x27;) דהכל תלוי לפי המקום והזמן ולפעמים צריך לכסות החלון ולפעמים צריך לפתוח החלון"	סימן תנט סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם אינו יום מעונן גמור?	מדינא לא נחשב כיום המעונן אלא אם נתקשרו לגמרי (מהר&quot;ם חלאווה בשם רמב&quot;ן), אמנם מצדד הביה&quot;ל (ד&quot;ה וביום) דכיון דנוהגין להחמיר שלא ללוש אצל החלון דשמא יתקשרו בעננים ולא אדעתיה ה&quot;נ יש לחוש שמא יתקשרו ולא אדעתיה	סימן תנט סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בבין השמשות?	"מותר אפי&#x27; ביום מעונן דכבר שקעה החמה (תרוה&quot;ד, מג&quot;א ס&quot;ק ב&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק ד&#x27;)"	סימן תנט סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין כשהוא מביא המצות לאפותם בתנור?	"ה&quot;נ צריך ליזהר מחום השמש, ועל כן צריך לכסותם במפה [ולא יניח מפה אחת פעמים הרבה על המצות] (מג&quot;א ס&quot;ק ב&#x27; ,מ&quot;ב ס&quot;ק ו&#x27; - ז&#x27;) [דלא כמג&quot;א (ס&quot;ק א&#x27;) דפי&#x27; דחיישינן שמא יתקשרו העננים, וזה דוחק דהוא בחוץ ויראה דדוחק לומר דכיון שהוא טרוד בהליכה לא ירגיש (שעה&quot;צ ס&quot;ק ז&#x27;)]"	סימן תנט סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין במים וקמח?	ה&quot;נ צריך ליזהר מחום השמש (רמ&quot;א)	סימן תנט סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר ללוש סמוך לתנור?	"אסור ללוש כנגד פי התנור אבל מותר ללוש בצדדין או מאחוריו, ואם הוא תנור של בית החורף צריך ליזהר שלא יסיקו בו כלל ביום הלישה, ובדיעבד צריך להוציא כל החום ממנו (מ&quot;ב ס&quot;ק ט&#x27;)"	סימן תנט סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	על מה צריך ליזהר במקלות?	"כתב המ&quot;ב (ס&quot;ק י&#x27;) דצריך ליזהר כשמצות על המקל לא יקריבם אל התנור והרבה נכשלים בזה והוא איסור גמור, וגם צריך ליזהר להחליף המקלות כפעם בפעם שאנו רואים בחוש שהם מתחממים הרבה"	סימן תנט סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם צריך להתעסק בהבצק כל רגע 1) קודם עריכתה 2) אחר עריכתה?	"1) מעיקר הדין אינו חמץ עד שיניחנו כדי שיעור מיל אבל איתא בגמ&#x27; (מ&quot;ב ע&quot;א) דלכתחילה לא תגביה ידיה ממנה אפי&#x27; לרגע [והר&quot;ן מקיל לעסוק בעניני התנור כל זמן שאינו עוסק בדברים אחרים לגמרי, אבל רש&quot;י ושאר הפוסקים ס&quot;ל דאינו יכול להניח הבצק כלל אפי&#x27; לרגע לצורך התנור לכתחילה (ב&quot;י, מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ג)], וצריך להתעסק בכל העיסה ולא סגי לבעוט רק במקום אחד (מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ב), וכ&quot;ש דלא סגי להעביר ידיו ולשפשף המצות ואדרבה זה מחמם המצות (מג&quot;א ס&quot;ק ד&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ב) [ויש שיטת הב&quot;ח בשם ריא&quot;ז ע&quot;פ הירושלמי (פסחים פ&quot;ג ה&quot;ב) דס&quot;ל דאפי&#x27; אם עוסק בה לא מהני אלא עד ד&#x27; מיל, וראוי לחוש לדבריו לכתחילה, וצ&quot;ע בערוה&quot;ש (סע&#x27; ז&#x27;) דמחמיר אפי&#x27; במיל אחד] 2) הרא&quot;ש (כלל י&quot;ד סי&#x27; ד&#x27;) מחמיר דאם יניחנו מיד יתחמץ מפני שנתחמם תחת הידים בשעת העריכה [אבל בשעת הלישה לא נתחממה כ&quot;כ (מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;א), והגהות ברוך טעם כתב דמתחמם בשעת הלישה אבל העריכה אח&quot;כ מבטלת החימום והביא ראיה דאלת&quot;ה יש שהיה בשעת ניקור או בשעת הליכה לתנור], וכפשוטו זה שייך בכל פעם שעושה מצות [ונראה לר&quot;י באק דמקורו מגמ&#x27; פסחים (מ&quot;ב ע&quot;א) דפי&#x27; איבעיא להו עברה ולשה מהו קאי אף על לא תגביה ידה מן התנור עד שתגמור כל הפת, אלא שקשה דכאן המחבר מחמיר כהרא&quot;ש ואילו לקמן (סע&#x27; ה&#x27;) מקיל כהרמב&quot;ם בדיעבד אם לשה תחת השמש, ולכאורה הוא תרתי דסתרי וצ&quot;ע], וממילא הקשה הדרכ&quot;מ (ס&quot;ק ג&#x27;) דמבואר שהרמב&quot;ן חולק על הרא&quot;ש דהיה נוהג לשלוח מצות לתנור רחוק יותר מעשר בתים ולבסוף היה נמנע רק מפני שחשש שישהו יותר משיעור מיל, ש&quot;מ דלא היה חושש להרא&quot;ש {וש&quot;מ דהליכה לא מקרי עסק}, ועוד הביא הביה&quot;ל (ד&quot;ה ואחר) ראיה שהרמב&quot;ם אינו חושש לה, וכן מבואר מתרוה&quot;ד דדן אם שהיות מצטרפין לשיעור מיל ואילו לפי הרא&quot;ש לא שייך צירוף כלל, ובאמת הוא דחוק בלשון השו&quot;ע דבתחילה הרמ&quot;א הביא התרוה&quot;ד ואח&quot;כ כתב המחבר שיטת הרא&quot;ש, ומשמע דלא פליגי, ובדוחק הביה&quot;ל מיישב דהרא&quot;ש מיירי דוקא כשרואין שהעיסה נתחממה, וכעין זה כתב הקובץ הלכות (פ&quot;ב הע&#x27; ז&#x27;) דכל הרא&quot;ש מיירי כשעוסקים עם העיסה בידים ואז מתחממים משא&quot;כ כשחובטים ע&quot;י כלים אינם מתחממים [ומה שמתעסקים בשעת הלישה בידים אינם מתחממים, ויש סוברים דעד שחותכים אותה לחתיכות קטנות נחשב שעת לישה] {ובזה מתיישב כל קושיות דביה&quot;ל דהשאר ראשונים מיירי כשאינו מתעסק בה בידים וכו&quot;ע מודו להרא&quot;ש}, וכ&quot;כ שו&quot;ת מהרש&quot;ם (ח&quot;ב סי&#x27; ט&quot;ז) והגהות ברוך טעם והגר&quot;ז (סע&#x27; י&quot;א), וא&quot;כ בהרבה מאפיות אינם עוסקים בהעיסה בידיהם ויוצאים אפי&#x27; להרא&quot;ש, אמנם מצדד הגר&quot;ש קמנצקי שליט&quot;א דאם רואה העיסה על השלחן ויהיה שם לחצי דקה וכדומה עדיף לעסוק בה בידיו אע&quot;פ שמחממה לפי הרא&quot;ש דיש דין לכתחילה שיעסוק בה תמיד. להלכה, כתב המ&quot;ב (ס&quot;ק י&quot;ח) דהעולם אינם נזהרים בהרא&quot;ש, ואפשר משום דס&quot;ל דלאו דוקא מיד אלא סגי בשיעור מועט, ומ&quot;מ כתב המ&quot;ב דלכתחילה בודאי יש ליזהר מלהניחה אפי&#x27; רגע אחד אם אפשר"	סימן תנט סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בבית שיש בו אש?	הב&quot;י הביא מיראים והמרדכי דאז ממהר להחמיץ וצריך ליזהר טפי, דומיא דהרא&quot;ש בהתעסקות בידים, וכתב הביה&quot;ל (ד&quot;ה ואחר) דליכא מאן דחולק על היראים ומרדכי	סימן תנט סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מתי ראוי להסיק התנור?	"כתב הספר זכרונות אין להתחיל להעריך המצות עד שיגרפו התנור כדי שיאפו מיד (מג&quot;א ס&quot;ק ד&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ג וס&quot;ק כ&quot;ג)"	סימן תנט סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם שהה כדי מיל?	"הוי חמץ אפי&#x27; בלא סימני חמץ (גמ&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ד), ואפי&#x27; בספק שהה אסור משום ספק דאורייתא לחומרא (פמ&quot;ג, ביה&quot;ל ד&quot;ה ואם)"	סימן תנט סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו שיעור מיל?	"הב&quot;י הביא מתרוה&quot;ד דהוא י&quot;ח דקות [דחושב י&quot;ב שעות למ&#x27; מיל דמשער מעלה&quot;ש עד צאה&quot;כ], והמג&quot;א (ס&quot;ק ג&#x27;) הביא שיטת הרמב&quot;ם דהוא כ&quot;ד דקות [דחושב י&quot;ב שעות לל&#x27; מיל דמשער מהנץ עד שקיעה ויש ה&#x27; מיל מעלה&quot;ש עד הנץ] ,והגר&quot;א (ס&quot;ק ה&#x27;) מאריך בהענין והביא שיטה דהוא כ&quot;ב דקות ומחצה [דחושב י&quot;ב שעות לל&quot;ב מיל דג&quot;כ משער מהנץ עד שקיעה אלא דקאי כמ&quot;ד דיש ד&#x27; מיל מעלה&quot;ש עד הנץ] . להלכה, לגבי חמץ מחמירים כשיעור י&quot;ח דקות אבל בשעת הדחק במקום הפסד מרובה יש להקל בכ&quot;ב וחצי, ולגבי מליחה דלכתחילה צריך לשהות שעה אבל בדיעבד סגי בשיעור מיל לכתחילה יש להחמיר כשיעור כ&quot;ד דקות אבל בדיעבד יש להקל בכ&quot;ב וחצי (מ&quot;ב ס&quot;ק ט&quot;ו, ביה&quot;ל ד&quot;ה הוי) {משמע לגבי דיני דאורייתא לכתחילה יש להחמיר כשיעור החמור ובדיעבד בשעת הדחק סגי לסמוך על השיעור אמצעי}, אכן החזו&quot;א (סי&#x27; קכ&quot;ג ס&quot;ק א&#x27;) ס&quot;ל לגמרי כי&quot;ח דקות בין לקולה בין לחומרה."	סימן תנט סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם השהיות מצטרפין בהדדי לשיעור מיל?	"התרוה&quot;ד (ח&quot;א סי&#x27; קכ&quot;ג) הביא ממהרי&quot;ל (החדשות סי&#x27; נ&quot;א) דמחמיר בכל אופן, ואח&quot;כ הביא ממהר&quot;ש (סי&#x27; קע&quot;ד) דמקיל בכל אופן, ואח&quot;כ הביא הכרעה דאם מתעסק בעסק גמור בינתים כגון בעיטת ידים ורידוד מבטל מה שכבר התחיל ואין השהיות מצטרפין אבל אם רק מתעסק בעסק מועט כגון לנקר המצות [או דלף טיף טיף] אינו מבטל השהיות דלפני זה (מ&quot;ב ס&quot;ק ט&quot;ז) [ואם רק מצייר המצה לא נחשב כעסק כלל (שעה&quot;צ לקמן סי&#x27; ת&quot;ס ס&quot;ק י&quot;ז) {ויש לפרש דהוי עסק רק במקום החיתוך ואינו דומה לניקור דהוי עסק מועט בכל המצה}], וסתימת הרמ&quot;א משמע דמחמיר בכל אופן כהמהרי&quot;ל, וכן משמע מב&quot;ח {ומדרכי משה (ס&quot;ק ג&#x27;) משמע דהוא בצירוף הרא&quot;ש דס&quot;ל דאדרבה כשהוא מתעסק בה עסק גדול יש בה חשש חימוץ מיד}"	סימן תנט סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם שהייה בשעת אפייה נחשב כשהייה?	"מבואר ממ&quot;ב לקמן (סי&#x27; תס&quot;א ס&quot;ק י&#x27;) דהשיעור מיל נמשך עד התחלת האפייה [ונראה לר&quot;י באק דאין כוונתו עד קרימת פניו דפשוט דאח&quot;כ הוי לחם ממש אלא כוונתו דאפי&#x27; קודם לכן נחשב כעסק כל זמן שהוא באמצע האפייה]"	סימן תנט סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"בענין שיאור, מהו שיטת 1) ר&#x27; מאיר 2) ר&#x27; יהודה 3) להלכה?"	"♦ עיין תרשים בסוף הספר ♦<br><img src=""paste-846da20e5de6442113e46cefd6bd4890b0c73147.jpg"">"	סימן תנט סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה הדין אם התחילו בב&#x27; עיסות בבת אחת והחמיצה אחד מהם?"	אמרינן שהחמיץ גם השניה אע&quot;פ שלא ניכר בה סימני חימוץ ולא שהה כשיעור מיל (פסחים מ&quot;ו ע&quot;א, שו&quot;ע, מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ט)	סימן תנט סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם צריך לדקדק בשיעור הכסיפו פניו?	"המג&quot;א (ס&quot;ק ה&#x27;) כתב דצריך לדקדק בדבר דאין איש שם על לב, וכן נקט הא&quot;ר [ודלא כח&quot;י (ס&quot;ק ט&quot;ז) דמקיל כיון דאין אנו בקיאים בשיעור זה אין תועלת לדקדק בו] (מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;א, שעה&quot;צ ס&quot;ק כ&quot;ה)"	סימן תנט סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	אם המצה עשויה האם מותר לשברה ולחזור לעשותה?	"הרמ&quot;א הביא ממהרי&quot;ל דמותר מדינא, אבל לכתחילה טוב ליזהר דשמא כשמתקנה לא יערוך אותה יפה יפה ויהיה כמצה כפולה שנוהגין לאסור משום שאין האש שולט שם (מג&quot;א ס&quot;ק ו&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ג), והערוה&quot;ש (סע&#x27; י&#x27;) הכריע דאם צריך לשהות איזה מינוטי&#x27;&#x27;ן עד שיהא מקום בהתנור עדיף טפי לשוברה {ומשמע דס&quot;ל דפחות ממינוט נחשב כעדיין עוסק בהמצות} {ואין להוכיח מכאן דהרמ&quot;א מחמיר כשיש ב&#x27; קוין בהמצה לחוש לכפולה דאפשר דחושש כאן שיהיה כפולה ממש}"	סימן תנט סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם צריכה ב&#x27; כלים של מים?"	"איתא בגמ&#x27; (פסחים מ&quot;ב ע&quot;א) דצריכה ב&#x27; כלים של מים, אחד לקטף המצות ואחד לצנן את ידיה, אמנם כתב הר&quot;ן&lt;br&gt; דאין דין שהיא צריכה לצנן את ידיה אלא ר&quot;ל דאם היא רוצה לקטף את המצות במים לא תקטפת במים שהיא מצננת בהם את ידיה לפי שידיה מחממין את המים, וממילא כתב הדרכ&quot;מ (ס&quot;ק ה&#x27;) בזמנינו דאין נוהגין ללחלח המצות במים א&quot;צ כלים של מים (מג&quot;א ס&quot;ק ז&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ו), וביאר הערוה&quot;ש (סע&#x27; ט&quot;ו) מפני שהמצות שלנו דקין אין צריכין לקטיפת מים"	סימן תנט סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם מעט מים נשפך על המצה קודם האפייה?	"מבואר מכאן דאין בזה שום חשש, ואפי&#x27; אם אינם מים שלנו דדוקא ללישה תקנו מים שלנו (פסק&quot;ת אות ח&#x27;) [ויש לדון בזה דאולי צריך מים שלנו אף בזה (ר&quot;י באק)]"	סימן תנט סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בדיעבד אם עברה וקטפה במים שציננה בהם את הידים?	"הפמ&quot;ג (א&quot;א ס&quot;ק ח&#x27;) מסתפק אם נאסרה, אבל פשוט להגר&quot;א ע&quot;פ הרמב&quot;ם דהא דאמרינן דעברה ולשה אסורה אינו על הב&#x27; כלים של מים וממילא פשוט דמותר, וכן נקט המ&quot;ב (ס&quot;ק כ&quot;ז, שעה&quot;צ ס&quot;ק ל&#x27;)"	סימן תנט סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם אשה צריכה לצנן את ידיה?	"הרמ&quot;א כתב דבדיעבד אם לא ציננה את ידיה המצות מותרות, והמג&quot;א (ס&quot;ק ח&#x27;) מדייק דלכתחילה צריכה לצנן ידיה, וכ&quot;כ כמה ראשונים דאפי&#x27; בסתם צריכה לצנן ידיה, אכן המג&quot;א (שם) ועוד ראשונים ס&quot;ל דמן הסתם א&quot;צ לצנן את ידיה ורק אם היא עובדת ג&quot;כ אצל התנור או היא מרגשת שנתחממו ידיה אז צריכה לצנן אותם (ח&quot;י ס&quot;ק י&quot;ח) {וזהו פשט ברמב&quot;ם דכתב דצריכה ב&#x27; כלים דוקא אם היא לשה ואפה, והטור השיג עליו דאפי&#x27; לשה סתם צריכה ב&#x27; כלים}, והמ&quot;ב (ס&quot;ק כ&quot;ז) מצדד דטוב להחמיר לכתחילה דראוי לצנן את ידיה אפי&#x27; בסתם, וזהו עוד טעם למה צריך לרחוץ את הידים כל י&quot;ח דקות ולא די בהסרת הכפפות חד פעמיות (א&quot;א מבוטשאטש, פסק&quot;ת אות ז&#x27;)"	סימן תנט סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	לאחר שרוחצים העריבה ושאר הכלים, איפה ראוי לשפוך המים 1) קודם זמן איסורו 2) אחר זמן איסורו?	"1) המחבר ס&quot;ל דישפכם בכל מקום שירצה, אבל הב&quot;ח וט&quot;ז (ס&quot;ק ה&#x27;) מחמירים דאפי&#x27; קודם זמן איסורו לא ישפוך ודאי חמץ ברשותו ולסמוך על העורבים (מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ח), וכ&quot;כ המ&quot;ב לעיל (סי&#x27; תל&quot;ג ס&quot;ק כ&quot;ח) דיש מחמירים שלא להניח חמץ גמור ברשותו קודם זמן איסורו על סמך העורבים 2) דוקא במקום מדרון [בקרקע בלוע ולא באבנים (מג&quot;א ס&quot;ק ט&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק ל&quot;א), ואע&quot;פ שמבואר לעיל (סי&#x27; שנ&quot;ז סע&#x27; ב&#x27;) דאבנים מבליעים מ&quot;מ אינם מבליעים כ&quot;כ מהרה א&quot;נ דוקא שם הקילו (מחה&quot;ש), ועי&#x27; מש&quot;כ לעיל (סי&#x27; שנ&quot;ז סע&#x27; ב&#x27;) בשם הנתיב חיים דיש חילוק אם יש עפר בין האבנים] שלא יתקבצו במקום אחד אבל לא במקום אשבורן [ובגמ&#x27; אמרינן דאפי&#x27; באשבורן מותר במעט אבל לא קים לן בהשיעור (ב&quot;י)]"	סימן תנט סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לשפוך אותם ברה&quot;ר?	"כתב הא&quot;ר דמותר אפי&#x27; במקום אשבורן דהרי הוציא אותם מרשותו וגם הפקירם, אכן המג&quot;א (ס&quot;ק ט&#x27;) כתב דלכתחילה ראוי ליזהר שלא יבואו לידי חימוץ (מ&quot;ב ס&quot;ק ל&#x27;) [וביאר ר&quot;י באק דהמג&quot;א בא ליישב המחבר דס&quot;ל (לעיל סי&#x27; תל&quot;ג סע&#x27; ו&#x27;) דודאי חמץ אסור אפי&#x27; קודם זמן איסורו, וא&quot;כ על כרחך הכא מיירי כשזרקו לרה&quot;ר ואפ&quot;ה מותר דוקא קודם זמן איסורו ולא אחר זמן איסורו]"	סימן תנט סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מתי ראוי לשפוך המים?	כתב הריטב&quot;א דצריך למהר לשפוך המים מיד אחר תשמישן מפני שהם ממהרים להחמיץ (מ&quot;ב ס&quot;ק ל&quot;א)	סימן תנט סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כמה פעמים צריך לנקה את הכלים שמתקנים בהם את המצות?	"כתב הרמ&quot;א דצריך לנקות את הכלים [העריבות, העצים העגולים שעורכים בהם המצות, הרעדלי&quot;ך שמנקרים בהם המצות] תמיד בשעת הלישה דהיינו לגרר הכלים מכל בצק שדבוק בהם בין עיסה לעיסה אע&quot;פ שהוא תוך י&quot;ח דקות, וביאר המג&quot;א (ס&quot;ק י&quot;א) דכבר כתבנו דלכתחילה צריך ליזהר שלא להניח העיסה בלא עסק אפי&#x27; רגע אחד, ואחר האפיה [של כל היום] ידיח הכלים במים וזה עדיף מגרירה דא&quot;א לנקותם היטב ע&quot;י גרירה [ובזמן הערוה&quot;ש (סע&#x27; י&quot;א) היו מגרדין בזכוכית לבד, וזה עדיף מהדחה], והמחמיר יגררם וגם ידיחם, אכן הח&quot;י (ס&quot;ק כ&#x27;) כתב דאפי&#x27; המדקדקין אינם נזהרין לנקותם תוך י&quot;ח דקות דלא ניתנה תורה למלאכי השרת, ואדרבה דקדוק גדול יבא לידי שהיות, וא&quot;א להדיחם באמצע הלישה, וגם יש לחוש אם נחמיר כולי האי א&quot;כ לבו נוקפו ופורש מלאכול מצות ודרכיה דרכי נועם ואין להחמיר יותר מהראשונים, אלא מנקים ומחליפים ומגררים הכלים אחר י&quot;ח דקות, וכן נקט המ&quot;ב (ס&quot;ק ל&quot;ג) אלא דכתב דנוהגין להחמיר להחליף העריבות לכל עיסה (וכ&quot;כ המג&quot;א ס&quot;ק ט&quot;ז), והמ&quot;ב מסיים בדברי המג&quot;א דנכון להעמיד משגיח בבית אופי המצות"	סימן תנט סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם צריך להחליף המרדות?	"כתב המג&quot;א (ס&quot;ק י&#x27;) בשם המהרי&quot;ל דא&quot;צ להדיח המרדות (מ&quot;ב ס&quot;ק ל&quot;ד), וביאר הפמ&quot;ג (א&quot;א ס&quot;ק י&#x27;) דעל הצד דיש עליהם בצק שהחמיץ לא מהני בהו הגעלה, ומ&quot;מ כתב דנכון לבדוק אם יש עליהם בצק (מ&quot;ב ס&quot;ק ל&quot;ב) {ונראה דזהו בזמנם שהשתמשו באותה מרדה להשים המצות לתוך התנור וגם להוציאם אבל בזמנינו שנוהגין להשים המצות ע&quot;י המקלות ורק מוציאם במרדה א&quot;צ לבדוק המרדה כלל, וכן מדויק במ&quot;ב (ס&quot;ק ל&quot;ב) דכתב לבדוק המרדה שמכניסין בה המצות לתנור}"	סימן תנט סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם צריך לרחוץ ידיהם?	"מלבד הטעם לקרר את הידים גם צריך לרחוץ ידיהם מחשש בצק שנדבק בהם, וצריך ליזהר עד ה-elbow [וטוב שלא ילבש שעון יד (פסק&quot;ת אות י&quot;ד), וגם צריך לבדוק תחת הצפורן (כה&quot;ח ס&quot;ק ס&quot;ב), ומותר אפי&#x27; אבל תוך שלשים לקצוץ צפרניו דהוי לצורך מצוה (שדי חמד אס&quot;ד מע&#x27; אבלות אות ס&quot;ד)]"	סימן תנט סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כשאופין ביו&quot;ט, איזה תיקונים מותרים ע&quot;י גוי?	"המג&quot;א (ס&quot;ק י&quot;ב) מקיל אפי&#x27; לעשות הגרירה ע&quot;י גוי דס&quot;ל דגרירה הוי שבות וממילא הוי שבות דשבות במקום מצוה, אכן הפמ&quot;ג (א&quot;א ס&quot;ק י&quot;ב) הביא הא&quot;ר שחולק עליו דגרירה הוי אב מלאכה דממחק, והא דהתיר הרמ&quot;א לתקנם ע&quot;י גוי היינו להדיח הכלים אע&quot;פ דאין צריך להם ביו&quot;ט (מ&quot;ב ס&quot;ק ל&quot;ה, שעה&quot;צ ס&quot;ק מ&quot;ב) {ומכאן מוכח דטרחא לצורך חול אסור אפי&#x27; ע&quot;י עכו&quot;ם} [והקשו במ&quot;ב דרשו דמבואר במ&quot;ב לעיל (סי&#x27; ש&quot;ב ס&quot;ק ל&quot;ז) דגירוד טיט מעל מנעלו הוי פס&quot;ר, וה&quot;נ יהא מותר ע&quot;י גוי כמ&quot;ש המ&quot;ב לעיל (סי&#x27; רע&quot;ז ס&quot;ק ט&quot;ו) דפס&quot;ר ע&quot;י גוי מותר, ונראה דהתם שאני שאינו מכוין כלל להחליק המנעל משא&quot;כ הכא הוא רוצה להחליק הכלי והטעם הוא כדי שיהא נקי וא&quot;כ הוי מלאכה שאצל&quot;ג]"	סימן תנט סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו העצות אם ליכא גוי לנקותם?	"פשוט דאם רוצה לאפות עוד בו ביום מותר לנקותם [בלא גרירה] דהוי לצורך היום (מג&quot;א ס&quot;ק י&quot;ג, מ&quot;ב ס&quot;ק ל&quot;ו), ואם אינו רוצה לאפות עוד יש כמה עצות:&lt;br&gt;1) כתב הרמ&quot;א דיטילם בצונן, והוסיף הט&quot;ז (ס&quot;ק ו&#x27;) שצריך להכביד אותם שיהיו למטה מן המים ולא יצופו למעלה (מ&quot;ב ס&quot;ק ל&quot;ו)&lt;br&gt;2) עוד כתב הרמ&quot;א שיתנם בתנור שיאפה הבצק שעליהם, אבל כתב המג&quot;א (ס&quot;ק י&quot;ג) בשם המהרי&quot;ל שלא יאכל הבצק דאינו נאכל יפה, והקשה המג&quot;א א&quot;כ למה מותר לאפותו ותי&#x27; דהוא רק חומרא בעלמא, ותמה המחה&quot;ש מ&quot;מ סוף כל סוף לא יאכל הבצק ומדוע הוא מותר לאפותו, ותי&#x27; החת&quot;ס דמותר לבטלו לכתחילה בששים ויכול לאוכלו בפסח [ולמעשה ממ&quot;ב (ס&quot;ק ל&quot;ח) משמע דעדיף שלא לעשות עצה זו כיון שהאחרונים מפקפקים בה]&lt;br&gt;3) המג&quot;א (ס&quot;ק י&quot;ג) כתב עוד עצה לבטל החמץ קודם שהחמיץ, והוסיף השעה&quot;צ (ס&quot;ק מ&quot;ח) היינו באופן דליכא כזית בצק בכל כלי וכלי דאם יתקבץ כזית צריך לבערו אפי&#x27; לאחר ביטול {ומכאן מוכח דא&quot;צ לבער פחות מכזית לאחר ביטולו וכמ&quot;ש לעיל (סי&#x27; תמ&quot;ד סע&#x27; ז&#x27;)} [והוסיף הערוה&quot;ש (סע&#x27; י&quot;ב) דה&quot;ה כשאופין בערב פסח אחר חצות יאמר שכל הפירורים הם בטלים קודם שהחמיצו וכמ&quot;ש לקמן (סי&#x27; ת&quot;ס סע&#x27; ג&#x27;)]&lt;br&gt;4) המג&quot;א (ס&quot;ק י&quot;ג) כתב עוד עצה שיתן הכלים עם הבצק לגוי במתנה [וכגון שהגוי אינו רוצה להדיחו (שעה&quot;צ ס&quot;ק מ&quot;ט)]&lt;br&gt;5) ויש עוד עצה ע&quot;פ המ&quot;ב לעיל (סי&#x27; תמ&quot;ד ס&quot;ק י&quot;ד) דמותר לנקות הכלים כדי שלא יעבור על איסור ב&quot;י וב&quot;י אלא שטוב יותר לעשותו ע&quot;י גוי"	סימן תנט סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם יכול להיות סדק או גומא בתוך הכלים?	"כתב הרמ&quot;א דלא יהיה שום סדק וגומא דאינו יכול לנקרו, והוסיף הט&quot;ז (ס&quot;ק ז&#x27;) אפי&#x27; על שפת העריבה (מ&quot;ב ס&quot;ק ל&quot;ט), וה&quot;ה במרדה והדף שעורכים עליו לא יהא בהם סדקים וחריצים (מג&quot;א ס&quot;ק י&quot;ג), ואנשי מעשה נוהגין לצפות השלחנות בטס של מתכות (מ&quot;ב ס&quot;ק ל&quot;ט)"	סימן תנט סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה יעשה אם יש בה סדק?	"כתב המג&quot;א (ס&quot;ק י&quot;ג) בשם המהרי&quot;ל דצריך להרחיב הסדק ולגרדו יפה ולהשוותם אח&quot;כ או ירחיבם כרוחב אצבע כדי שיכנס היד לנקות (מ&quot;ב ס&quot;ק ל&quot;ט), ולמעשה כתב הערוה&quot;ש (סע&#x27; י&quot;ג) דיש להרחיק את עצמו מכלי שיש בו סדק"	סימן תנט סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם יכול להדביק עליו טס של נחושת?	לא ידביקו ע&quot;י מסמרים שהחמץ נכנס תחתיו אבל אפשר להדביקו ע&quot;י היתוך (ח&quot;י ס&quot;ק כ&quot;ד, מ&quot;ב ס&quot;ק ל&quot;ט)	סימן תנט סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בהסדין?	"הבצק נכנס בתוך האריגה ואינו מועיל להפכם לצד השני [שהחמץ מבצבץ מעבר לעבר (שעה&quot;צ ס&quot;ק נ&quot;א), ובדיעבד אין להחמיר (מ&quot;ב לעיל סי&#x27; תנ&quot;א ס&quot;ק ק&quot;ח)], וצריך להחליפם מלישה ללישה (מג&quot;א ס&quot;ק י&quot;ג) או כל י&quot;ח דקות (מ&quot;ב ס&quot;ק ל&quot;ט), ועל כן כתב הח&quot;י (ס&quot;ק כ&quot;ד) דטוב יותר לערוך על דף חלק שאין בו סדקים מלערוך על סדין אבל אם הדף אינו חלק טוב יותר בסדין"	סימן תנט סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר ליתן העריבה ע&quot;ג צמר?	"כתב הרמ&quot;א דלא יתן העריבה ע&quot;ג כר וכסת של צמר מפני שהם מחממים העריבה, והמג&quot;א (ס&quot;ק י&quot;ד) מקיל בבגד של צמר [דהיינו צמר טווי ולא בפעלץ (חת&quot;ס)], אבל הא&quot;ר מחמיר אפי&#x27; בבגד של צמר, ובדיעבד ליכא איסור אפי&#x27; בכר וכסת של צמר (ח&quot;י ס&quot;ק כ&quot;ה, פמ&quot;ג א&quot;א ס&quot;ק י&quot;ד, מ&quot;ב ס&quot;ק מ&#x27;)"	סימן תנט סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר להניח המקל שמגלגלין העיסה תחת השחי?	"כתב הערוה&quot;ש (סע&#x27; ט&#x27;) שלא להשהותה שם שהוא מקום מחומם"	סימן תנט סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בדיעבד אם עבר ולשה תחת השמש?	"הרא&quot;ש (וב&quot;ח בריש הסימן) אוסר אבל קיי&quot;ל כהרמב&quot;ם דמותר [ואפי&#x27; במזיד, והחזו&quot;א (סי&#x27; קכ&quot;א ס&quot;ק י&quot;ב) מחמיר במזיד משום קנס], ומ&quot;מ כתב הב&quot;ח דאם הוחמה העיסה ע&quot;י השמש או התנור אפי&#x27; הרמב&quot;ם מודה דאסור, וכן החמירו המג&quot;א (ס&quot;ק ט&quot;ו) והמ&quot;ב (ס&quot;ק מ&quot;א), וכעין זה בערוה&quot;ש (סע&#x27; א&#x27;) דכתב דאם נתחמם קצת אסורים אבל במדינות הצפונית שלנו ביום מעונן מותר שאנו רואים בחוש שאין שם חמימות"	סימן תנט סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה יעשה אם העיסה רכה יותר מדאי?	לא יוסיף בה קמח דאינה נילושה יפה [ונשאר מעט בעין בתוך העיסה (תרוה&quot;ד) א&quot;נ מפסיק בין העיסה (מהר&quot;י ווייל, מג&quot;א ס&quot;ק ט&quot;ז)] אלא יעשה עוד עיסה קשה ויערבנה עם הרכה	סימן תנט סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה יעשה אם אין לו אדם אחר לסייעו?	"אינו יכול להניח עיסה זו לעשות עיסה אחרת וכמ&quot;ש לעיל (ריש סע&#x27; ב&#x27;) (מג&quot;א ס&quot;ק ט&quot;ז) [אבל ב&#x27; עיסות קטנות אפשר ללוש אחד בימין ואחד בשמאל (ערוה&quot;ש סע&#x27; ט&#x27;)], אבל בדיעבד אם עבר ועשה עיסה אחר אינו אסור (מ&quot;ב ס&quot;ק מ&quot;ג). וכתב המג&quot;א דמשמע מתרוה&quot;ד דמותר לו להוסיף עוד קמח אלא שצריך ליזהר שלא ליתן המצות בדבר לח [ואינו מתחמץ תיכף בשעת לעיסה, וע&quot;ע בשע&quot;ת (ס&quot;ק כ&quot;ב) דהביא משיירי כנסת הגדולה דחושש שמא ינשך המצה לשתים ונשאר רוק על חצי השני], ובדיעבד אם נפלה לתוך התבשיל אינו אסור דהוי רק ספק אם נשאר קמח בתוך העיסה וגם הקמח נקלה באור ויש סברא לומר דאינו מחמץ (מ&quot;ב ס&quot;ק מ&quot;ד), אבל אם יודע בודאי שהיה שם קמח בעין אסור בדיעבד (שעה&quot;צ ס&quot;ק נ&quot;ט), ועי&#x27; בשע&quot;ת (ס&quot;ק כ&quot;ב) דמצדד להקל על הכלים לאחר פסח דיש בה כמה צירופים"	סימן תנט סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בפירורים שעל השלחן?	"כתב המג&quot;א (ס&quot;ק ט&quot;ז) דצריך לבער הפירורים מעל השלחן, וביאר החיי&quot;א (כלל קכ&quot;ח סע&#x27; כ&quot;ב) דהוי כמצה כפולה [וביאר ר&quot;י באק דהיינו לאחר העריכה, ולפיכך צריך זהירות יתירה במקום שמנקרים המצות, ועי&#x27; ס&quot;ס ת&quot;ס בזרעונים דבדבר קטן אינו לעיכובא רק לכתחילה יש ליזהר בהם]"	סימן תנט סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	על מה צריך ליזהר במי שמודד הקמח?	צריך להרחיקו מן המצות ומן המים עד שינקה מלבושיו מן הקמח וידיח ידיו (רמ&quot;א, ח&quot;י ס&quot;ק כ&quot;ט, מ&quot;ב ס&quot;ק מ&quot;ה)	סימן תנט סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	על מה צריך ליזהר בשעת הלישה?	"כתב הערוה&quot;ש (סע&#x27; ח&#x27;) שהאשה הלשה תהיה עיניה בהעיסה ולא תדבר עם נשים אחרות באופן שהלישה כלאחר יד, ותזהר ללוש היטב שלא ישאר קמח בהעיסה {ויש מקומות שנוהגין שאח&quot;כ מכין העיסה במקלות כדי שלא ישאר קמח בה}"	סימן תנט סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם עדיף ללוש בידים או בכלי ברזל?	"הפסק&quot;ת (אות י&quot;ב) הביא מח&#x27; גדולה בזה והכריע דתלוי במין חיטין, דבחו&quot;ל שיש בו הרבה גשמים עדיף בידים אבל בא&quot;י עדיף בכלי ברזל {ויש לדון בזה שאפי&#x27; בחו&quot;ל קונים חיטין ממקומות שאין בהם הרבה גשמים, ואפי&#x27; בא&quot;י קונים חיטין מחו&quot;ל}"	סימן תנט סעיף ו		
