#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	סא. הגמ' הקשתה לרבה מדוע לא גזרו השקה אטו הטבלה 1) מה תירצו 2) מדוע לא הקשו נגזור השקה אטו שיעבירנו ארבע אמות ברשות הרבי? 	"1) דאם היו לו מים יפים לא היה צריך להשקה אלא על כרחך שאין לו, וכיון שאין לו הוא זהיר בהם שלא יטמאו והויא להו טומאתן מלתא דלא שכיחא ולא גזרו בה רבנן.<br>2)  <sup>נד</sup>תירצו התוס' (ד""ה נגזור) דבהו""א סברא הגמ' דגבי הטבלת כלי שייך למיגזר שמא יעבירנו לפי שלהוט להטבילו אבל בהשקת מים אין להוט כל כך להטבילם דאפשר במי אחרים.<span style=""font-size: 12pt !important; color: #504f4b;"">
<br>נד.  והרשב""א כתב שבספר הישר תירץ דליכא למיגזר לפי שזה יתן על דעתו דכי היכי דאית ליה מסתמא מים יפים במעין ואינו יכול להביא והוא צריך להשיק את מימיו, והכי נמי אינו יכול להוליך מים אצל מים להשיקם ועוד כתב בשם התוספות דלא גזרו כן בשום מקום אלא במקום מצוה דמתוך שהוא בהול לקיים מצוותו ישכח ויעביר כגון גבי לולב ושופר ומגילה וכן הכא גבי טהרת כליו שנטמאו באב הטומאה דמתוך שמצוה עליו לטהרם הרי הוא בהול לקיים מצוה ואינו זכור, אבל גבי השקת מים אינו בהול.</span>"	ביצה יח. ותוס'		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"סב. כלי שנטמא באב הטומאה אין מטבילין אותו ביו""ט, בולד הטומאה מטבילין אותו כיו""ט איך מדוכר ומאי שנא?"	"רש""י פירש דמיירי שנטמא מעיו""ט, אם נטמא באב הטומאה אין מטבילין אותו ביו""ט דכיון דטמא מן התורה הוה ליה כמתקן אבל בולד הטומאה אין כאן תיקון דמדאורייתא הוא טהור מעליא&nbsp;<sup>נה</sup>. ויש מפרשים שאם נטמא באב הטומאה אפילו נטמא ביו""ט אין מטבילין אותו ביו""ט משום דבעי הערב שמש ואין מטבילין לצורך חול אבל בולד הטומאה א""צ הערב שמש ולכן מטבילין אותו ביו""ט.<span style=""font-size: 12pt !important; color: #504f4b;""><br>נה.  והרשב""א כתב דכשנטמא באב הטומאה מתוך שהוא בהול לקיים מצותו לטהר כליו ברגל חששו שישכח ויעביר ד""א ברה""ר אבל כשנטמא בולד הטומאה אינו חמור לו ויזכור שלא להעבירו.</span>"	ביצה יח.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"סג. באלו אופנים מותר להטביל כיו""ט כלי או בגד טמא? "	"א. להדלות בכלי טמא ב. נטמא ביו""ט אפי' באב הטומאה [לפ' ראשון ברש""י] ג. נטמא בולד הטומא ד. נדה שאין לה בגדים מערמת וטובלת בבגדיה ה. מטבילים כלי על גבי מימיו לרבנן דרבי [ועי' בתשובה 66 די""א שגם לרבי]."	ביצה יח. - יח:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	סד. תנן החושש בשיניו לא יגמע בהן את החומץ והתניא לא יגמע ופולט אבל מגמע ובולע כיצד מתיישב למסקנא? 	בין לאביי ובין לרבא כי תנן נמי מתניתין מגמע ופולט תנן.	ביצה יח:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"סה. מדוע נשותינו אינן טובלות בתשעה באב וביום הכפורי להו""א דתוס' ולמסקנא? "	"בהו""א דתוס' (ד""ה כל) מספק שה זבות הוה טבילה שלא בזמנה ורק טבילת מצוה בזמנה דוחה. למסקנא כתבו התוס' דאין טובלים בתשעה באב כר' חנינא בן אנטיגנוס דאמר כדאי הוא בית אלהינו לאבד טבילה אחת בשנה ופסקו בירושלמי כמותו. ועוד דוקא כשהיו עוסקים בטהרות היה צריך לטבול מיד כדי שלא יטמאו הטהרות אבל בזמננו הטבילה אינה אלא לטהרה לבעלה והרי אפילו תטבול ביום הכיפורים ובט' באב אסורה לבעלה."	ביצה תוס' יח:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"סו. ביו""ט או בשבת האם משיקים את המים בכלי אבן לטהרם והאם מטבילין כלי עץ טמא על גבי מימיו לטהרם? "	"לגירסת רש""י ולגירסת הספרים ע""פ פי' התוס' (ד""ה אי) להשיק ביו""ט מותר לכו""ע, ובשבת לרבי אסור ולחכמים מותר, להטביל בשבת לכו""ע אסור, וביו""ט לרבי אסור ולחכמים מותר. לגירסת הספרים ע""פ החכ""מ והרש""ש לאיכא דאמרי א' השקה והטבלה ביו""ט לכו""ע מותר, ובשבת לרבי אסור ולחכמים מותר, ולאיכא דאמרי ב' השקה והטבלה בשבת לכו""ע אסור, וביו""ט לרבי אסור ולחכמים מותר."	ביצה יח: - יט. ותוס'		
