#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כיצד יאמר קריאת שמע?	"באימה ויראה [שהוא קבלת עול מלכות שמים להיות נהרג על קידוש השם (מ""ב ס""ק ג') [ויכוין הכי אחר מילת ""אחד"" (חיי""א כלל כ""א סי""א)], והוסיף הערוה""ש (סעי' א') שיצייר בעצמו אפי' יעשו לו יסורים גדולים לא יחשבו בעיניו לכלום מפני אהבתו יתברך וכדאשכחן בר' עקיבא (ברכות ס""א), ועוד הביא תשובת מהר""ם מרוטנברג דהמוסר נפשו על קידוש ה' אינו מרגיש כלום (עי' תשב""ץ סי' תט""ו מהדורא ישנה (סי' צ""ד במהדורא חדשה))], וכפרוטגמא חדשה ולא יקראנה בחטיפה ומרוצה אלא במתון מלה במלה כאדם הקורא צווי המלך (טור, פרישה, מ""ב ס""ק ד'), וגם צריך להבין בכל פעם מה שהוא אומר ולא לקרותה במרוצה רק לצאת ידי קריאה (פמ""ג, מ""ב ס""ק ה')."	סימן סא סעיף א-ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו הכוונה כשאומר ואהבת?	"יראה להכניס אהבת ה' בלבו דלא יהיה כדובר שקרים ח""ו (מ""ב לעיל סי' כ""ה ס""ק י""ד), והוסיף הח""ח (שמירת הלשון ח""ב חתימת הספר פי""ב) דלכל הפחות יכוין הכי פעם אחת ביום [וטוב להיות קודם אכילה דאין לאכול קודם שמקיים מצותיו], ומגיע לאהבת ה' ע""י התורה דמתוך שמכיר שאין קץ לגדלתו של הקב""ה תתיישב האהבה בלבו בהכרח (ביה""ל סי' א' ד""ה הוא). "	סימן סא סעיף א-ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"כיצד מרומזים העשרת הדברות בק""ש?"	"כתב המ""ב (ס""ק ב') שצריך האדם להתבונן בהם בעת אמירת ק""ש כדי שלא יבא יבוא לעבור על אחת מהן, והביא מהירושלמי כיצד מרומזים: ה' אלוקינו - אנכי ה', ה' אחד - לא יהיה לך, ואהבת - לא תשא [דמאן דרחים למלכא לא מישתבע בשמיה לשיקרא], וכתבתם וגו' ביתך - לא תחמוד [ביתך ולא בית חבירך], ואספת דגנך - לא תגנוב, ואבדתם מהרה - לא תרצח [דמאן דקטיל יתקטל], למען ירבו ימיכם - כבד את אביך, לא תתורו - לא תנאף, את כל מצותי - זכור את יום השבת, אני ה' אלוקיכם - לא תענה."	סימן סא סעיף א-ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו הקבלת עול מצות שבפרשה שניה אחר שקיבל עול מלכות שמים בפרשה ראשונה?	"1) ממאירי משמע שיש ענין לקבל מלכות שמים תחילה ואח""כ לקבל המצות בפרטית, וכעין זה בדרש משה (פרשת ואתחנן) {וצ""ב דקבלת עול מלכות שמים כולל זה}<br>2) הכוכבי אור (סי' כ""ד) תי' דקבלת עול מלכות שמים הוא שלא יסיח דעתו ממלכות שמים ולהיות בפחד תמיד {וגם זה צ""ב דלאחר שמקבל זה מה ניתוסף בעול מצוה}<br>3) לענ""ד הקבלת עול מצות הוא הקבל של שכר ועונש של המצות וכמ""ש בהתראה שצריך להתיר עצמו למיתה, וזהו באמת היסוד דפרשה שניה דק""ש"	סימן סא סעיף א-ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	איפה הקבלת עול מלכות שמים בפסוק ראשון?	"הרמב""ם ס""ל ה' אחד דהיינו שמו הוא אחד [ולפי רש""י יהיה אחד], ורבינו יונה ס""ל ה' אלוקינו דמקבלים שה' הוא אלוקינו (הגרי""ד כהנא)"	סימן סא סעיף א-ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כמה תיבות איכא בקריאת שמע?	"שמע ישראל וגו' וברוך שם וכו' עולה י""ב, פרשת ואהבת עולה מ""ב, פרשת והיה עולה קכ""ב, פרשת ציצית עולה ס""ט, וכולם עולה לרמ""ה [מלבד תיבת אמת] (ב""י), ויש ענין להעלות רמ""ח תיבות דאיתא במדרש דתורה היא רפואה לכל הגוף ולעצמות בעוה""ז ובעוה""ב והקורא ק""ש כתיקונו כל אבר ואבר נוטל תיבה אחת ומתרפא בו (מ""ב ס""ק ו')"	סימן סא סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"כיצד עולים למנין רמ""ח?"	"1) העצה המעולה הוא לשמוע להש""ץ כשחוזר ואומר ה' אלוקיכם אמת<br>2) ביחיד נכון לומר קל מלך נאמן, והמג""א (ס""ק ד') הביא המהרש""ל דגמגמו מאד בזה (והסכים עמו הערוה""ש סעי' י""ב), אבל המג""א מסיים דמנהג קדום הוא (והסכים עמו המ""ב ס""ק י""ד)<br>3) בשחרית יש עצה לכוין הט""ו ווי""ן [לפי הב""י שעולה לגימטריא צ' שהוא שם הוי""ה עם ד' אותיות ג' פעמים, ולפי הדרכ""מ עם קריאתה עולה לצ""א שהוא כמנין הוי""ה ואדנות {ובדרכ""מ הוסיף תיבת ""אמן"" וברמ""א גרס ""אמת"", ונראה להר""י באק דהעיקר הוא כמ""ש ברמ""א, ור""ל דמצטרף תיבת הוי""ה אדנות עם תיבת אמת שהוא אומר מעצמו} (והגר""א (ס""ק ח') כתב דהעיקר כהרמ""א), והעטרת זקנים פי' דה' ווי""ן ראשונים (עד ונאמן) כגנד הוי""ה כדאמרינן אני ה' נאמן לשלם שכר טוב, ה' ווי""ן אמצעים (עד ונורא) כנגד אלוקיכם, וה' ווי""ן אחרונים (עד ויפה) כנגד אמת כי יופי הדבר הוא האמת], אבל הב""י הביא דעצה זו הוי מעוות שלא יוכל לתקון<br>4) במעריב יש עצה לכוין הוא""ו דואמונה [וביאר המחה""ש בשם השל""ה דיש בו אותיות וא""ו אל""ף וא""ו, הוא""ו עולה לכ""א כשמצטרף האותיות אל""ף עד וא""ו וזהו השם אקיק, האל""ף נעשה משתי יודי""ן ווא""ו דעולה לכ""ו שהוא גימטריא הוי""ה, והוא""ו אחרון נמי עולה לכ""א שהוא שם אקיק] א""נ יכוין בתיבת אמת [וביאר המחה""ש בשם השל""ה שהוא מרמז שהם ראשון ואחרון ומבלעדי אין אלקים] (מג""א ס""ק ג'), והעטרת זקנים כתב דיכוון בפסוק פדית אותי ה' קל אמת שהוא כנגד ה' אלוקיכם אמת, ועוד הביא די""א דא""צ להשלים הרמ""ח אברים בק""ש של ערבית.<br>5) הערוה""ש (סעי' י""ב) כתב דיש נהגו לחזור ולומר ה' אלוקיכם אמת אפי' ביחידות, אבל כתב עליהם דמוטב דיחזרו לומר אתכם מארץ מצרים שאין בהם שם, ומסיים דכן ראיתי נוהגין כן."	סימן סא סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם הש""ץ אומר ""אמת"" פעם ראשון כשאומר בלחש?"	"המג""א (ס""ק א') הביא מעשרה מאמרות דאינו אומר אמת דא""כ יעלה לרמ""ט, אבל מהר""ם אלשקר (והשו""ע) כתב דיאמר אמת שלא להפריד ביניהם ואמת השני אינו עולה למנין, וכתב המ""ב (ס""ק ח') דהמנהג כהשו""ע אבל הגר""א סבר כעשרה מאמרות, והערוה""ש (סעי' י""א) כתב דנוהגין כהעשרה מאמרות, והנזירות שמשון הכריע דאם סיים הש""ץ וממתין לאדם גדול שלא סיים יאמר אמת, אבל אם אינו ממתין לא יאמר אמת, וכן נקט האג""מ (או""ח ח""ה סי' ד') ורשז""א (הליכות שלמה פ""ז הע' 35)."	סימן סא סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם היחיד יכול לכפול ה' אלוקיכם אמת עם הש""ץ?"	"אין איסור בדבר (רמ""א), ואינו בכלל מי שאמר אמת אמת דמשתקין אותו דכאן הפסיק בתיבות אחרות, ואפי' אם רק אמר אמת לחוד אין משתקין אותו אם שהה בינתיים (מג""א ס""ק ב', מ""ב ס""ק י""א)"	סימן סא סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה כתב הטור אודות מי שעונה אמן קל מלך נאמן קודם שמע?	"כתב הטור בשם הרמ""ה דיש בו ג' טעויות, א' דמפסיק בין ברכה לק""ש, ב' מוציא שם שמים לבטלה {וצ""ל דאין זה דרך כבוד, וקצת צ""ב}, ג' הוי תוספת לק""ש דלא נאמרה ע""י יעקב ובניו ומשה, וסיים הטור דטוב לסלק מנהג זה שלא ע""י מחלוקת אבל אם א""א לכל הפחות יסלק את עצמו."	סימן סא סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה יעשה אחד שעדיין לא השלים ק""ש והש""ץ אומר ה' אלוקיכם אמת?"	"ישתוק וישמע להש""ץ, ואין זה כקורא למפרע לענין זה (שע""ת ס""ק ב') [אכן, הכה""ח (ס""ק ט""ז) כתב דע""פ סוד לא ישתוק באמצע ק""ש]"	סימן סא סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה הדין אם הוא באמצע ברכות ק""ש כששומע ה' אלוקיכם אמת?"	"לא מהני (אשי ישראל בשם הגרח""ק), ולאחר שנגמר הבוחר בעמו ישראל באהבה, כתב הספר החיים (להגר""ש קלוגר) דיכול לשמוע אל הש""ץ {אכן שמעתי מהגר""מ היינעמאן שליט""א דלא מהני}."	סימן סא סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה יעשה אם לא ישמע הש""ץ לומר ה' אלוקיכם אמת?"	"יאמר קל מלך נאמן (פסק""ת הע' 15 בשם המנחת אלעזר ח""ב סי' כ""ח), ואם הוא רק מסופק אם ישמע הש""ץ לא יאמר קל מלך נאמן (אשל אברהם מבוטשאטש) {ויש לעיין אם יש ראיה ממנו דהרי הא""א ס""ל דאין אומרים אמ""ן בכלל כשאומר ק""ש בין הברכות ביחידות}"	סימן סא סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בנשים?	"גם הן צריכות להשלים רמ""ח אברים, אע""פ שיש להן רנ""ב אברים (בכורות מ""ה) מ""מ יש בזה ענין נסתר (פסק""ת הע' 15 בשם מנחת אלעזר ח""ב סי' כ""ח)"	סימן סא סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	למה אומרים הפסוק ראשון בקול רם?	כדי לעורר הכוונה	סימן סא סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	למה נוהגין ליתן ידיהם על פניהם?	"כך נהג רבי לעשות באמצע השיעור (ברכות י""ג ע""ב), וביאר הטור כדי שלא יסתכל בדברים אחרים שמונעו מלכוין, ורבינו יונה פי' כדי שלא יראו הרמיזות שעושין לכל צד, וכן פירש הערוך במסורת הש""ס, ולפי""ז לא יסגור את עיניו בשעת אמירת ק""ש, ועי' בסמוך דלפי רבינו יונה גם ראוי לסבב את ראשו {והשע""ת (ס""ק ו') הביא נדון אם מכסין כל פניו או רק עיניו, ואפשר דתלוי לפי טעמים אלו}"	סימן סא סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	באיזה יד משתמשין בו?	"יד ימין (עטרת זקנים, מ""ב ס""ק י""ז) [ובאיטר יד יכסה בימין דעולם (ארחות רבינו, מ""ב דרשו)]"	סימן סא סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"כיצד אומרים תיבת ""אחד""? מהו הכוונות?"	"לא יאריך באל""ף [דלא יהא נראה כי חד, ויחשוב שהקב""ה יחיד בעולמו (טור)], בחי""ת יאריך כשליש [ויחשוב שהוא יחיד בז' רקיעים והארץ (טור, ב""י, סמ""ק)], ובדלי""ת יאריך כשני שלישים [ויחשוב שהוא יחיד בד' רוחות (טור)] (דרכ""מ בשם מגדל עז, מג""א ס""ק ה'). אבל רש""י כתב דרק יאריך בדלי""ת ויכוין כל הכוונות שם {ויתכן דזהו דוקא בכוונות נוספות שבתיבת אחד אבל פירוש המילות שפיר יכול לכוין באמצע אמירתו (עם ר""מ דוויס)}, וכן נקט הגר""א (ס""ק ט""ו) והזוהר (מ""ב ס""ק י""ח), ואין איסור להאריך בדלי""ת ביותר (פמ""ג בשם פר""ח, מ""ב ס""ק י""ט). והרבה מקילין (רשז""א, הסטייפלר, ריש""א) לגמור הכוונה אפי' אחר שגמרו ""אחד"" (מ""ב דרשו) {ודייק הר""י באק מרש""י פסחים (נ""ו ע""א ד""ה ולא, ומובא בב""י) דמה ששותק אחר תיבת אחד בכלל המאריך באחד}"	סימן סא סעיף ו-ח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם טוב להטות את ראשו כפי המחשבה?	"רבינו יונה סבר כן, ויש שמקשין עליו מהא דתניא לא יקרוץ בעיניו ולא ירמוז בשפתיו, ותי' הרא""ש דהתם מיירי לצורך אחר ומבטלין הכוונה משא""כ הכא היא צורך הכוונה. ומ""מ אפי' מי שנוהג להטות ראשו, יטה כדרך שנותן המתנות על המזבח שהוא מזרח צפון מערב דרום אבל יטה מזרח מערב צפון דרום שלא יהא נראה כשתי וערב ח""ו (עטרת זקנים, מ""ב ס""ק כ'), ולמי שזהו בלבול המחשבה לא יעשה כן (ערוה""ש סעי' ג')."	סימן סא סעיף ו-ח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם טוב להדגיש הדלי""ת?"	"ידגישה שלא יהא נראה כרי""ש אבל אין לקרותה בדגש ממש (ב""י, מג""א ס""ק ו', מ""ב ס""ק כ""א)"	סימן סא סעיף ו-ח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין במי שכופל שמע?	"נראה כממליך ב' רשויות, ורש""י סבר דאם כופל התיבה הוי מגונה אבל אין משתקין אותו ואם כופל הפסוק משתקין אותו, תוס' (ר""ח) והרי""ף סברי דאם כופל התיבה משתקין אותו ואם כופל הפסוק הוי מגונה ואין משתקין אותו. כתב הביה""ל (ד""ה בין) דכשכופל הפסוק פשוט דיוצא בדיעבד לכו""ע דהרי כבר יצא בפעם ראשון, אבל כשכופל התיבה נוטה לומר דלפי רש""י אינו יוצא דהוי דבר מגונה וכמתלוצץ אבל לפי תוס' שמשתקין אותו יוצא דס""ל דאינו כמתלוצץ. {ונראה להוסיף פרח דאיתא בתוספתא (מקואות פ""ה ה""י) הטובל פעמים במקוה הרי זה מגונה [ומיירי במקוה מצומצום], וכן מובא להלכה (שו""ע יו""ד סי' ר""א סעי' ס""ב), וביאר הטור ע""פ הרא""ש דבראשונה לא יטבול כהגון על סמך השניה ובשניה כבר חסר המקוה אלא יזהר שיכוין לטבול רק פעם אחת כהגון, ואז פשוט דאם צריך לטבול עוד הפעם יכול לטבול עוד, ונראה דכמו דהעצה לצאת מדבר מגונה במצינו במקואות כך העצה לצאת מדבר מגונה שמצינו בהל' ק""ש דצריך ליזהר לכוין שאין בדעתו אלא לומר שמע פעם אחת דאם יודע שיכול לומר שמע שתי פעמים לא יכוין כראוי בפעם ראשון}"	סימן סא סעיף ט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה יעשה אם לא כוון לבו בפעם ראשון?	"יחזור ויקרא בלחש [דאין זה דרך המלכת מלך (ריש""א בהערות על מס' ברכות ל""ג, מ""ב דרשו)], ואם ליכא שומעין מותר אפי' בקול רם (פמ""ג מש""ז ס""ק ג', מ""ב ס""ק כ""ב) [ואם כוון לבו מעיקרא אסור אפי' בלחש]"	סימן סא סעיף ט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם איכא חילוק בין יחיד לציבור?	"הירושלמי סבר דכל האיסור אינו אלא בציבור אבל ביחיד הכל מותר, אבל כתב הטור מדלא חילק הכי בבבלי ש""מ דלית לן האי חילוק (וכ""כ הפמ""ג מש""ז ס""ק ג' דאין חילוק בין יחיד לציבור)"	סימן סא סעיף ט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם מפסיק בין השתי פעמים שהוא אומר שמע?	"מותר (של""ה, ודלא כהלחם חמודות), ומש""ה מותר נמי בסליחות (מג""א ס""ק ז', מ""ב ס""ק כ""ב) [ושיעור הפסקה הוא יותר מכדי דיבור (מקור חיים, פסק""ת הע' 50)]"	סימן סא סעיף ט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לכפול אחר פסוק ראשון?	"אע""פ שכתבו הכלבו והסמ""ק שמותר (ב""י), מבואר מהרי""ף ומאירי דיש להחמיר אפי' אחר פסוק ראשון (מ""ב ס""ק כ""ד)"	סימן סא סעיף ט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לכפול תיבות אם לא כוון בתפילתו כשאינו מעכב?	"כתב הערוה""ש (סי' קכ""א סעי' ב') דבכלל יש למנוע שלא לומר תיבה אחת ב' פעמים דהשתא לפני מלך ב""ו אין עושין כן לפני מלך מלכי המלכים הקב""ה לא כל שכן {וכן מבואר מרש""י מגילה (כ""ה ע""א ד""ה חברותא) דיש גנאי לחזור ומראה כפילו שלא כיון בראשונה}"	סימן סא סעיף ט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם מותר לכפול ק""ש שעל המטה?"	"ההגהות מיימוניות סבר כן כדי להשתקע בשינה מתוך ק""ש (מג""א ס""ק ח'), והמהר""י אבוהב סבר דאין לכפול פסוק הראשון."	סימן סא סעיף י		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לכפול פרשת שמע?	"מהראשונים הנ""ל משמע דאסור [דלא התירו אלא לכפול פרשת ק""ש על המטה] אבל הטור כתב דמותר לכפול פרשת שמע. כתב המ""ב (ס""ק כ""ה) דאם כופל כל ג' פרשיות מותר."	סימן סא סעיף י		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לומר שמע שמע בלא הפסק בסליחות?	"הרא""ש והטור כתבו שאסור, ורבינו יונה והב""ח כתבו דליכא קפידא אם כל הקהל אומרים אותה, והקשה עליו המג""א (ס""ק ט') מגמ' סוכה (נ""ג ע""ב) כשאמרו אנו לקה ולקה עינינו פריך משמע שמע אע""פ שהיה ציבור, ותי' הפמ""ג (א""א ס""ק ט') בשם הא""ר דהגמ' בסוכה איירי לשיר וזה אסור אפי' בציבור אבל הב""ח איירי לעורר הכוונה וזה מותר בציבור. למעשה, המ""ב (ס""ק כ""ו) משמע דנוטה כהאוסרים."	סימן סא סעיף יא		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לומר ה' הוא האלוקים ז' פעמים?	"כן, שמשבחים הבורא שדר למעלה מז' רקיעים, וגם מצינו בפסוק ב' פעמים (מלכים א' י""ח ל""ט).(תוס' ברכות ל""ד ע""א, ב""י, מ""ב ס""ק כ""ז)"	סימן סא סעיף יב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה הדין בברוך שם כו' ג' פעמים ביוה""כ?"	"מותר, וביאר הט""ז (ס""ק ד) כיון דכבר אמר שמע ישראל פעם אחת אין חשש בברוך שם וכו', והפמ""ג (מש""ז ס""ק ד') תי' משום דליכא הזכרת השם."	סימן סא סעיף יב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין באמן אמן?	"כתב אהל מועד דהוי כמו שמע שמע ואסור אבל כשאומר אמן ואמן מותר דהוי פסוק, והב""י חולק עליו ומתיר אפי' אמן אמן [דאין לחלק (ב""י) א""נ משום דגם זה הוי פסוק דכתיב ואמרה האשה אמן אמן (ערוה""ש סעי' י""ד) או בירך ה' ויענו כל העם אמן אמן (נחמיה ח', ו') (פר""ח, פמ""ג א""א ס""ק י')]. הרמ""א מחמיר כהאהל מועד, והמג""א (ס""ק י') מקיל כהב""י, והפמ""ג (א""א ס""ק י') מחדש דברכה שיש בו ב' ענינים דהיינו מחזק שהוא אמת וגם בקשה יהי רצון [כגון ברכת רפאנו] אז מותר לענות אמן אמן. למעשה כתב המ""ב (ס""ק כ""ח, ומקורו מבאה""ט ס""ק י') דאם יזדמן לו לענות אמן על ב' דברים, אמן אחד יעלה לשניהם ועדיף לענות אמן ואמן."	סימן סא סעיף יב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מהו פשט דאנשי יריחו היו כורכין את שמע [לר""מ ברצון חכמים ,לר""י שלא ברצון חכמים]?"	"לרבא לא היו מפסיקין בין היום לעל לבבך,לר""מ אמרו שמע ישראל וגו' ולא היו מפסיקין [לרש""י בין אחד לואהבת, לתוס' פסחים (נ""ו ע""א) בין ישראל לה', לתוס' מנחות (ע""א ע""א) גם לא היו מפסיקין בין תיבה לתיבה, ועוד פרשו תוס' מנחות דלא היו מפסיקין בין אחד לברוך שם, ולרבינו יונה (מובא בטור בסוף הסימן) לא קראו בנחת עם הטעמים]. לר' יהודה שלא אמרו ברוך שם וכו', ויש גורסין שאמרו ברוך שם וכו' בקול רם."	סימן סא סעיף יג-יד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כיצד אומרים ברוך שם וכו'?	"בחשאי [דיעקב אמרה ולא משה (גמ' פסחים נ""ו ע""א) א""נ לפי שמשה רבינו שמע למלאכים דהיו מקלסין להקב""ה בשכמל""ו והורידו לישראל (מדרש דברים, טור סי' תרי""ט), וביאר הגרי""ד כהנא שליט""א דמאחר שמקבלים עול מלכות שמים באמירת שמע ישראל אמירת ברוך שם הוא שבח קלושה ואפ""ה כדאי לאומרה דזהו השבח הגדולה ששייך להשגתינו שכבודו נעשית מחמת כבוד מלכותו], והוסיף הערוה""ש (סעי' ד') דבימי יעקב היו כולם צדיקים ואמרו בקול רם משא""כ בימי משה כבר חטאו בעגל ועוד חטאים (וע""ע להלן) [ולענין אמירת ברוך שם וכו' בקול אחר ברכה לבטלה או ביום כיפור קטן או אחר אנא בכח, לריש""א אסור (דס""ל דהוי כאילו עושה עצמו גבוהה ממשה רבינו) אבל לפי הצל""ח בפסחים יהא מותר (דס""ל דהוא ענין דוקא בק""ש שלא להפסיק בין פסוקים דכתב משה רבינו), וכן נקט הגרח""ק זצ""ל]."	סימן סא סעיף יג-יד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה חסר לנו לאחר החורבן לגבי ברוך שם וכו'?	"שמעתי מהרב דניאל גלאטשטיין שליט""א דאיתא בזוהר ובכתבי האריז""ל דהשש תיבות דברוך שם וכו' הוו כנגד השש כנפיים של מלאכים, ונחלקו האמוראים בגמ' חגיגה (י""ג ע""ב) לאחר החורבן איזה כנפיים נתמעטו, רב סבר הכנפיים האמצעים האומרים שירה [כנגד כבוד מלכותו], ורבנן סברי הכנפיים שלמטה שמכסים רגליהם [כנגד לעולם ועד], וביאר הגר""א (ליקוטים בסוף שנות אליהו) דזהו מה שמתפללין גלה כבוד מלכותך, וכן בבן יהוידע (חגיגה שם) כבוד מלכותך יאמרו לשון עתיד, ומצד שני ביאר האוהב ישראל המדרש על הפסוק הלא אחיך רועים בשכם, ור""ל כשכלל ישראל רועים בגלות רק אומרים בשכ""ם, אבל לעתיד לבא יאמרו לדור ודור וכו'. והוסיף הרב דניאל שליט""א דמש""ה אומרים ברוך שם וכו' בלחש דהוא כמו בזיון להמלאכים דאין להם עכשיו אלא ד' כנפים ולא ששה. ועי' באמת ליעקב (פרשת ויחי ופרשת ואתחנן) דרצה לבאר התרגום ירושלמי דכתב דיעקב אבינו רק אמר יהא שמה רבא וכו' (ודלג כבוד מלכותו) דס""ל דקודם בנין ביהמ""ק נמי ליכא כבוד מלכותו כמו אחר החורבן אבל הבבלי סבר דיש כבוד מלכותו קודם בנין ביהמ""ק. {ונראה לפרש ע""פ זה המדרש תנחומא (ויחי ח') דכתב דיעקב אבינו אמר בשכמל""ו בלחש, וי""ל דס""ל כהירושלמי וליכא כבוד מלכותו עכשיו אלא שהירושלמי סבר דמש""ה דילג כבוד מלכותו והתנחומא סבר דאמרה כולה בלחש [וכמו שאנו נוהגין עכשיו אחר החורבן]}, ויש להוסיף מה ששעמתי מהגאון הרב אברהם שאורר שליט""א דר""ת של ברוך שם וכו' הוא אותיות בשכמל""ו, והם האותיות שאפשר להתחבר לשם השם, ולאחר החורבן חסר לנו הכנפים האמצעים שהם אותיות כא""ף ומ""ם, דאין לנו דבר שדומה להקב""ה ואין אנו מכירים השגחת הקב""ה. ושמעתי מהגרי""ד כהנא שליט""א בשם אביו דיש מקומות שמכבדים את האדם [כגון מלכה אליזעבאט] ויש אנשים שמכבדים את המקום [כגון הח""ח בראדין], ואנו אומרים ברוך שמו של הקב""ה ואע""פ שאין אנו שום השגה בשמו מ""מ ניכר מכבוד העולם משהו דהרי כבודו יותר ממנו, וזהו פירוש בברוך שם דיהא שמו מבורך לעולם [וניכר קצת מהו שמו ע""י כבוד מלכות העולם]"	סימן סא סעיף יג-יד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו ההפסקות בפסוק שמע ישראל וגו' וברוך שם וכו'? 	"שמע ישראל, ה' אלוקינו, ה' אחד, בשכמל""ו, ואהבת וגו'"	סימן סא סעיף יג-יד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו פירוש ה' אחד?	"כפשוטו ר""ל ה' הוא אחד, אבל רש""י פי' דה' יהיה אחד, וכתב הערוה""ש (סעי' ד') דהפשטות כרש""י ומש""ה מיד אח""כ אמרינן ברוך שם וכו' דאז יתגלה כבוד מלכותו בגלוי, והמהר""ל ביאר דלפי רש""י הקבלת עול מלכות שמים הוי ההכרה שבודאי יבא עת ששמו יהיה אחד"	סימן סא סעיף יג-יד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם לא אמר/לא כוון בברוך שם וכו'?	"הב""ח ושלטי גיבורים סברי דאינו מעכב, אבל המג""א (ס""ק י""א) הביא הלבוש דאפי' הכוונה הוי לעיכובא [מדרבנן]. הביה""ל (ד""ה אחר) מאריך להוכיח דהעיקר הוא דאינו מעכב [ועיקר ראייתו ממשנה דהקורא בתורה אם כוון לבו לצאת יצא אע""פ שלא אמר ברוך שם וכו', אמנם הביא מירושלמי דמשמע כהלבוש, ויש עוד ראיה מסתימת הפוסקים], והביה""ל מסיים דיתכן דאפי' הלבוש מודה דרק צריך לחזור אם לא המשיך לומר ואהבת אבל אחרי שהתחיל ואהבת א""צ לחזור אלא יאמרה במקומו ואולי אפי' זה א""צ, וכעין זה כתב הערוה""ש (סעי' ו') דלא פליגי הלבוש והב""ח, דהלבוש מיירי כשלא אמר עדיין ואהבת והב""ח מיירי אחר שהתחיל ואהבת [ואז אין מקום כלל לומר ברוך שם וכו' אפי' בין פרק לפרק]."	סימן סא סעיף יג-יד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר להפסיק באמצע שמע ישראל וגו' או ברוך שם וכו'?	"לא באמצע, אבל ביניהם דינו כבאמצע הפרק (שע""ת ס""ק י""א)"	סימן סא סעיף יג-יד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מהו הדקדוקים בק""ש?"	"למעשה צריך לדקדק לומר כל אות כהוגן, והביה""ל (ד""ה ידגיש) הביא מיסוד ושורש העבודה גודל קלקולי התיבות במי שאינו נזהר בקריאתה, ומ""מ דקדוקים אלו מוזכרים בהפוסקים {ומסתמא צריכים זהירות יתירא}: להפסיק אחר תיבת היום (בכולם), בין נשבע ה', להדגיש הזיי""ן דתזכרו וזכרתם {דקשה לחלק בין תנועת זיי""ן לתנועת סמ""ך כשהוא בלחש, וכן קשה לחלק בין תנועת וא""ו לתנועת פ""י בלחש (רא""ל שרייבער)}, יזהיר בכל אות יו""ד, להפסיק בין חרה אף, להפסיק בין אותיות השוות, להפסיק בין מ""ם סתומה ואל""ף [זהו אפי' כשקורא תנ""ך ובשאר חלקי תפילה, והא דנקטה אצל ק""ש היינו משום שיש בו קבלת עול מלכות שמים, ועוד עמי הארץ אומרים אותה פעמים ביום (ב""י בשם רד""ק, מ""ב ס""ק ל""ה) {ולמעשה צ""ע דלא ראינו שמדקדקין בשאר תפילות ופסוקים כמו ק""ש}]"	סימן סא סעיף טו-כב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם דקדוקים אלו דוחין תפילה בציבור?	"כן (מ""ב לעיל סי' נ""ב ס""ק ו') {אולם, יש עצה להתחיל ק""ש מוקדם}"	סימן סא סעיף טו-כב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם צריך ליזהר על שו""א נע ושו""א נח?"	"כן (רמב""ם, ודלא כהראב""ד המובא בטור), וביאר המג""א (ס""ק י""ג) דשו""א נע הוי בתחילת התיבה או אחר תנועה גדולה [פתוחי חותם, וחיר""ק עם יו""ד] {וכן בכפילות האות או כפילות השו""א או בדגש} [וכל ת""ח צריך שיהא לו קצת ידיעה בדקדוק (ערוה""ש סעי' ט', וכ""כ פתח""ת יו""ד סי' רמ""ו ס""ק ד')]"	סימן סא סעיף כג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם צריך לקרות ק""ש עם הטעמים?"	"כתב רבינו יונה דזהו פשט במה שאנשי יריחו היו כורכין את שמע [שלא קראו בטעמים] ולפי הטור דוקא בטעמים של תורה, והב""י מציע דסגי להפסיק לפי הבנת הדברים, ולמעשה צריך לדקדק בזה להפסיק לפי הבנת הדברים ויש מחמירין לקרותה כפי הטעמים של תורה ובלבד שלא יפסיד הכוונה (דרכ""מ, מ""ב ס""ק ל""ח) [והשע""ת (ס""ק י""ד) הביא שצריך ליזהר בתיבת ""אני"" בטעם טפחא, וע""ש שהביא מעשה מזוהר על מי שלא נזהר בדבקים שלא מצאו פיו וחוטמו ועיניו אחר שמת]"	סימן סא סעיף כד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה יעשה כשיאמר ""וקשרתם לאות וגו'""?"	"כשאומר וקשרתם לאות על ידך ימשמש בתפילין של יד, וכשאומר והיו לטוטפות בין עיניך ימשמש בתפילין של ראש [בין בפרשה ראשונה בין בפרשה שניה (מ""ב ס""ק ל""ט)], והוסיף הערוה""ש (סעי' י') דיש שנושקין היד ואינו עיקר, אבל החיי""א (כלל י""ד סט""ו) והקש""ע (סי' י' סעי' י""ז) כתבו שינשק את היד. {ולכאורה צ""ע למה אינו אסור למשמש התפילין משום איסור רמיזה באמצע ק""ש וכמו שהקשה הרא""ש על רבינו יונה במה שנהג להטות את ראשו, והכא ליכא לתרוצי שהיא לצורך הכוונה}"	סימן סא סעיף כה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם אומרים שאר ק""ש בקול רם או בחשאי?"	"הב""י הביא ב' מנהגין אם לומר כל ק""ש בקול רם [ובעצם ניחא ליה אם קראה כולה בקול רם אלא דחושש שמא העמי הארץ ירגילו לדבר בנתיים (ב""י)], והדרכ""מ כתב דנוהגין לומר כולו בחשאי ורק הש""ץ [והרמ""א כתב כל הקהל] אומר פסוק ראשון בקול רם כדי שימליכו שם שמים ביחד, והערוה""ש (סעי' י') כתב דיש שקורין בקול ויש שקורין בלחש, הכל לפי טבעו שמכוונין יותר."	סימן סא סעיף כו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם יכול לצאת ק""ש בשומע כעונה?"	"כן (שאגת אריה), ואם יחיד מוציא יחיד השומע צריך להבין אפי' בלשון הקודש {ואע""פ שאינו יכול תרגם תיבת ""את"" וכדומה אפ""ה יוצא דהוא מבין מה שהוא אומר אלא שאינו יודע איך לתרגמו לשאר לשונות (הר""י באק)} {וזה חידוש דצריך להבין לשון הקודש כששומע מפי אחר, וצ""ע מנליה, והציע הר""י באק דאפשר דכאן סגי אם מבין לשון הקודש אבל א""צ לכוין לפירוש המילות, וצ""ע}, ואם הוא מוציא הרבים בלשון הקודש יוצאים אפי' אם אינם מבינים (מ""ב ס""ק מ') [והערוה""ש (סי' ס""ב סעי' ח') ס""ל דאינו יכול לצאת ק""ש בשומע כעונה דכתיב ודברת בם ואפי' אינו בקי אלא אם יש עשרה, ויש עוד סברא להחמיר ע""פ הזוהר (פרשת משפטים) דק""ש הוי קבלת עול מלכות שמים וחמיר טפי, וכן דייק הגר""א (שנות אליהו ברכות) לשון ""קורין את שמע"" דמשמע דאינו יוצא בשומע כעונה]"	סימן סא סעיף כו		
