#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	לד. 1 דיני ממונות ונפשות האם המלמד זכות יכול לחזור וללמד חובה בשעת משא ומתן ובגמר דין?	"בדיני ממונות - המלמד חובה מלמד זכות, המלמד זכות מלמד חובה. בדיני נפשות - המלמד חובה חוזר ומלמד זכות, אבל המלמד זכות אינו חוזר ומלמד חובה.<p dir=""rtl"">אמר רב לא שנו אלא בשעת משא ומתן אבל בשעת גמר דין חוזר ומלמד חובה.</p>"	סנהדרין לד.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	לד. 2 אחד מן התלמידים שזיכה ומת האם עולה למנין המזכים?	אמר רבי יוסי בר חנינא אחד מן התלמידים שזיכה ומת רואין אותו כאילו חי ועומד במקומו, אף שלדברי רב יכל לחזור בו בשעת גמר דין השתא מיהא לא הדר ביה.	סנהדרין לד.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	לד. 3 מדוע סופרי הדינים כותבים דברי המחייבים ודברי המזכים?	"דברי המחייבים - דאם למחרת יחייב מטעם אחד צריך לעשות שוב הלנת דין.<p dir=""rtl"">דברי המזכים - [אין לומר שלא יוכל לחזור בו, דהרי אמר רב דבשעת גמר דין חוזר, אלא] שלא יאמרו שנים טעם אחד משני מקראות, דאם אמרו אין משגיחין אלא באחד מהם, שאין טעם אחד יוצא משתי מקראות.</p>"	סנהדרין לד.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"לד. 4 מנין למקרא אחד שיוצא לכמה טעמים ואין טעם אחד יוצא מכמה מקראות (2)?<p dir=""rtl"">והיכי דמי טעם אחד מכמה מקראות?</p>"	"אביי אמר &quot;אחת דיבר אלקים שתים זו שמעתי&quot; מקרא אחד יוצא לכמה טעמים ואין טעם אחד יוצא מכמה מקראות. דבי ר' ישמעאל תנא &quot;וכפטיש יפצץ סלע&quot; מה פטיש זה מתחלק לכמה ניצוצות, אף מקרא אחד יוצא לכמה טעמים.<p dir=""rtl"">מצאנו דוגמא לטעם אחד היוצא מב' מקראות מדנחלקו מנין לזורק קדשים בחוץ שהוא חייב דבי ר' ישמעאל למדו מדכתיב &quot;דם יחשב&quot; ור&quot;ע אמר מ&quot;או זבח&quot;, ולמסקנא ליכא בינייהו מידי כדברי אביי דאף לר&quot;ע השוחט והזורק אינו חייב אלא אחת דכתיב &quot;שם תעלה עלתיך ושם תעשה..&quot; ערבינהו רחמנא לכל העשיות.</p>"	סנהדרין לד.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"לד: 1 דיני ממונות האם דנים ביום או בלילה ומנין וכיצד הלכה?<p dir=""rtl"">[סומא האם כשר לדון?]</p>"	"לתנא דמתניתין מתחילים ביום וגומרים בלילה דכתוב אחד אומר &quot;והיה ביום הנחילו את בניו&quot; וכתוב אחר אומר &quot;ושפטו את העם בכל עת&quot;, תחילת דין רק ביום וגמר דין אפ' בלילה.<p dir=""rtl"">ר&quot;מ מקיש ריבים לנגעים &quot;על פיהם יהיה כל ריב וכל נגע&quot; מה נגעים ביום אף ריבים ביום ואף גמר דין בכלל זה [לר&quot;מ &quot;ושפטו את העם בכל עת&quot; - לרבות יום המעונן דכשר לדון אף שפסול לראית הנגע, &quot;ביום הנחילו את בניו&quot; - ביום אתה מפיל נחלה ולא בלילה, מכאן לג' שבאו לבקר את החולה שביום רצו עושים דין בלילה רק עדות].</p><p dir=""rtl"">ר' יוחנן הכשיר סומא כסתם מתניתין דידן שלא מקיש ריבים לנגעים, ואף שיש סתמא כר&quot;מ, סתמא דהא עדיפא ליה אב&quot;א משום דהוי סתמא דרבים ואב&quot;א משום דתני לה גבי הלכתא דדינא.</p>"	סנהדרין לד:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"לד: 2 מנין לדיני נפשות שלא גומרים דינם (מיתת ב&quot;ד) בלילה?<p dir=""rtl"">[מאי דכתיב &quot;ויאמר ה' אל משה קח את כל ראשי העם והוקע אותם לה'..&quot;?]</p>"	"כתיב &quot;והוקע אותם לה' נגד השמש&quot; והוקעה היינו תליה דכתיב בדוד &quot;והוקענום לה' בגבעת שאול בחיר ה'&quot; וכתיב &quot;ותקח רצפה בת איה את השק ותטהו לה אל הצור בתחלת קציר&quot;.<p dir=""rtl"">[ויאמר ה' אל משה קח את כל ראשי העם&quot; אין הפי' שיקחם להוקיע אותם, שהם לא חטאו, אלא לחלק להם ב&quot;ד כדי שישוב חרון אף מישראל.]</p>"	סנהדרין לד:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	לד: לענין אלו הלכות לר&quot;מ הוקשו ריבים לנגעים ונגעים לריבים &quot;על פיהם יהיה כל ריב וכל נגע&quot;, ולאלו לא ומנין (יום, סומא, מעונן, קרובים ושלושה)?	"מקיש ריבים לנגעים - מה נגעים ביום דכתיב &quot;ביום הראות בו&quot; אף דין ואף גמר דין ביום. מה נגעים שלא בסומין דכתיב &quot;לכל מראה עיני הכהן&quot; אף דינים סומא פסול לדון ואף סומא באחת מעיניו. ביום המעונן מותר לדון אף שאין רואים בו את הנגע דכתיב &quot;ושפטו את העם בכל עת&quot;.<p dir=""rtl"">מקיש נגעים לריבים - מה ריבים שלא בקרובים אף נגעים, אבל לא מצריך שלושה כריבים דכתיב &quot;והובא אל אהרן הכהן או אל אחד מבניו&quot; אפ' אחד רואה את הנגע.</p>"	סנהדרין לד:		
