#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	קפח. האם מותר להלוות דינר של כסף בדינר של כסף לפי ילדותיה דרבי ומדוע, והאם נקנים פירות במשיכת זהב? 	"כתבו התוס' (ד""ה ושאני) דהשתא מצי מיירי בדינר כסף וכב""ה. עכ""ד. ומבואר דס""ל דלפי ילדותיה דרבי אסור להלוות דינר של כסף בדינר של כסף כיון שנחשב כפירא לענין מקח וממכר <sup>קכ</sup>.כתבו התוס' שזהב לגבי פירות חשיב טבעא ולא יקנו במשיכתו. ומיהו הר""ח פירש דהכי אמר רב האי גאון שזהב הוא פרי לכל מילי, ושמא בימי האמוראים היה הזהב יוצא בהוצאה והוה טבעא, ובימי הגאון לא היה יוצא כלל, ולכך אמר שזהב פירי <sup>קכא</sup>.<span style=""font-size: 12pt !important; color: #504f4b;"">
<br>קכ.  והרשב""א  (ד""ה מחלוקת)  חלק וכתב שמותר, דלגביה נפשיה ליכא מ""ד דלאו טיבעא הוי, כיון דלגבי נחשת מיהא הוי טיבעא אפילו לב""ה.
<br>קכא.  אמנם עי' בביאור הגר""א  (סי' רג סע' ג בהשמטות)  שהביא את ראית רב האי גאון מהגמ' וכתב שראיתו נכונה מאד. והרשב""א הביא שדעת הר""ח והרי""ף דקיי""ל כרבי בזקנותו דזהב חשיב פירי אבל רק לגבי כסף ואילו לגבי מטלטלים חשיב טיבעא וא""א לקנות פירות במשיכת זהב, והבה""ג סובר שחשיב פירי לגמרי גם גבי מטלטלים , והרב בעל העיטור פסק כרבי בילדותיה וזהב חשיב טיבעא לגמרי ואינו קונה במטלטלים.</span>"	"ב""מ תוס' מה."		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"קפט. מי שיש בידו מעות נחשת של מע""ש ובא לפורטן בסלע כסף, מה עליו לעשות ומדוע? "	"ב""ש אומרים בכל הסלע מעות וב""ה אומרים בשקל כסף בשקל מעות. מפרש""י (ד""ה ב""ש) משמע שלב""ש יכול לעשות מה שירצה. והתוס' (ד""ה בכל) כתבו שלב""ש דוקא יתן בכל הסלע מעות שלא יתעפשו בדרך קודם שיגיע לירושלים <sup>קכב</sup>. ולב""ה לא יפרוט בסלע אלא חציים, שכשיבוא לירושלים יהא צריך לפרוטות מיד לקנות צרכי סעודה, ואם ירוצו הכל אצל שולחני לפרוט יוקירו הפרוטות ונמצא מע""ש נפסד <sup>קכג</sup>.<span style=""font-size: 12pt !important; color: #504f4b;"">
<br>קכב.  וביאר הרשב""א דאע""ג דהפורט קתני, דמשמע רשות קתני, איכא למימר דאין הכי נמי, דאילו לא רצה לפרוט כלל לא הטריחוהו חכמים לפרוט בסלעים, אבל כל שטרח ובא לפרוט פורט את הכל לב""ש ולב""ה חציים.
<br>קכג.  כן פרש""י שלב""ה יפרוט דוקא חציים. וממה שהביאו התוס' מעדויות דהוי מדברים שב""ש לחומרא משמע שסוברים שלב""ה יכול לעשות מה שירצה.</span>"	"ב""מ מה. ותוס'"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	קצא. האם מטבע עושה חליפין או נקנה בחליפין ומדוע? 	"רב ולוי חד אמר מטבע נעשה חליפין וחד אמר אין מטבע נעשה חליפין משום דדעתיה אצורתא וצורתא עבידא דבטלה. רש""י פירש שלכ""ע אין צריך דוקא כלי והתוס' (ד""ה אין) כתבו דמטבע מיקרי שפיר כלי שראוי לשקול בו משקולות ועוד שראוי לתלותו בצואר בתו וי""א משום שיוצא בהוצאה והתוס' דחו דבריהם. אמר רב פפא אפילו למ""ד אין מטבע נעשה חליפין הוא נקנה בחליפין, כפירות לרב נחמן שאין עושים חליפין אבל נקנים בחליפין. והגמ' דחתה את דבריו ממשנה היה עומד בגורן ואין בידו מעות אומר לחבירו הרי פירות הללו נתונים לך במתנה וחוזר ואומר הרי הן מחוללים על מעות שיש לי בבית, ומזה שלא הקנה לו מעות אגב סודר מוכח שאין מטבע נקנה בחליפין. וכתבו התוס' (ד""ה אלא) דמדאין מטבע נקנה בחליפין כ""ש שאינו עושה חליפין. [ועי' בתוס' הרא""ש שחולק]. ונאמר בגמ' שרב פפא חזר בו, ושעולא רב אסי ורבה בר בר חנה אמר רבי יוחנן כולם אמרו שאין מטבע נעשה חליפין, וכן אמר רב הונא לקמן מז,א."	"ב""מ מה: - מו. ותוס' "		
