#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	למה נהגו להתקבץ ברחבה של עיר בתענית?	"כתב הרמב&quot;ם מפני שאז הקיבוץ רב ואין להם מקום בביהכ&quot;נ, וביאר המעשה רוקח (הובא במ&quot;ב עו&quot;ה) דאיתא בגמ&#x27; תענית (ט&quot;ז ע&quot;א) דמתקבצים ברחבה של עיר לבזות את עצמם בפרהסיא א&quot;נ משום דגלות מכפרת, וה&quot;ק אין להם מקום להתקבץ בביהכ&quot;נ וא&quot;כ מוכרחים לצאת למקום אחר ולמה הלכו בדוקא לרחבה של עיר, על זה אמרינן כדי לבזות עצמינו בפרהסיא או משום גלות מכפרת.[וצ&quot;ב דאיתא בגמ&#x27; דלמ&quot;ד משום גלות סגי לילך מביהכ&quot;נ לביהכ&quot;נ, ואי אמרינן דצריך לצאת מביהכ&quot;נ הראשון משום שאין להם מקום שם, למה צריך טעמא דגלות (הר&quot;י באק)]"	סימן קנד סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם איכא קדושה לרחבה של עיר?	"קיי&quot;ל כהחכמים דס&quot;ל דאין בה קדושה כיון שמתפללין שם רק באקראי, וה&quot;ה בכל בית שאין מתפללין בה בקביעות אין בה קדושת ביהכ&quot;נ [ואפי&#x27; אם מקום זה מזומן לזה אפ&quot;ה כיון שהוא רק אקראי אין בה קדושה, ומ&quot;מ אין לנהוג בה בזיון (ריטב&quot;א, ביה&quot;ל ד&quot;ה רחבה), ואינו דומה למש&quot;כ המ&quot;ב לעיל (סי&#x27; קנ&quot;ג ס&quot;ק נ&quot;ב) דמקום המיוחד לתפילה בזמן הרגל בכל שנה ושנה דהתם רוצה לקבוע לה מקום קדוש לאותה זמן משא&quot;כ הכא רוצים להתפלל ברחבה כדי לבזות את עצמם או משום גלות מכפרת (תשובת חו&quot;י סי&#x27; נ&quot;ט, מ&quot;ב דרשו)]"	סימן קנד סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם מתפללין בבית שהבעלים דרים בה?	"אפי&#x27; אם מתפללין שם בקביעות אין בה קדושת ביהכ&quot;נ כיון שאינו מיוחד לתפילה בלבד (תשובת חו&quot;י סי&#x27; נ&quot;ט, מ&quot;ב ס&quot;ק ב&#x27;)"	סימן קנד סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין 1) בעזרות 2) גינות ופרדסים 3) עזרת נשים, אצל הביהכ&quot;נ?	"1) אם העצלנים מתפללין שם בקביעות יש בה קדושת ביהכ&quot;נ (מהרי&quot;ט, מג&quot;א ס&quot;ק א&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק ג&#x27;) [ואסורים לעשות בהם קננדריא (פמ&quot;ג א&quot;א ס&quot;ק א&#x27;), ומ&quot;מ אם היה דרך עובר קודם מותר כמ&quot;ש לעיל סי&#x27; קנ&quot;א סעי&#x27; ה&#x27; (פסק&quot;ת אות א&#x27;)] 2) אין בה קדושה, ומ&quot;מ יש להחמיר שלא לנהוג קלות ראש כנגד הארון קודש (מג&quot;א ס&quot;ק א&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק ג&#x27;) 3) יש בה קדושת ביהכ&quot;נ כיון שהנשים מתפללות שם (ערוה&quot;ש סעי&#x27; ז&#x27;), ועי&#x27; בצדו&quot;מ (פי&quot;ב הע&#x27; ס&quot;ג) דהביא כמה אחרונים בנידון זה [החכמ&quot;א (כלל פ&quot;ו סעי&#x27; ט&quot;ו) ס&quot;ל דאין בה קדושה כלל, המקור חיים ס&quot;ל דהוי ממש כביהכ&quot;נ] ורוב האחרונים ס&quot;ל דיש בה קדושת ביהכ&quot;נ במקצת."	סימן קנד סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם קבר של צדיק נחשב כביהכ&quot;נ?	"לא, אע&quot;פ ששופכים שם תחנונים בקביעות (מהר&quot;ש ענגיל סי&#x27; ס&quot;ג, מ&quot;ב דרשו)"	סימן קנד סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם הציבור שכרו בית ועשאו ביהכ&quot;נ?	"כתב הפמ&quot;ג רק אם היה לזמן קבוע כגון לשנה אמרינן דאינו קדוש כיון שהבעה&quot;ב אינו צריך להשכירה אח&quot;כ אבל אם שכרו אותה לזמן מרובה יש בה קדושת ביהכ&quot;נ (מ&quot;ב ס&quot;ק ד&#x27;, שעה&quot;צ ס&quot;ק ד&#x27;), ודלא כהלבוש דס&quot;ל דלעולם אין בה קדושת ביהכ&quot;נ כיון דאינם קונים גוף הקרקע (שעה&quot;צ שם), והערוה&quot;ש (סעי&#x27; א&#x27;) מקיל כהלבוש, ומ&quot;מ בשעתו אין לעשות בה דבר בזיון."	סימן קנד סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין כששוכרים ברשות המלך?	"כתב הביה&quot;ל (ד&quot;ה השוכרים) דנכון לחוש לשיטת העולת תמיד דס&quot;ל דדוקא כששוכרים בצינעא אמרינן דלית בה קדושת ביהכ&quot;נ אבל כששוכרים בפרהסיא יש בה קדושה, דאילו לסברת הלבוש דיש כח ביד בעה&quot;ב שלא להשכירה עוד לית בה קדושת ביהכ&quot;נ בכל אופן {ובפרט לפי שהבאתי לקמן מהכנסת הגדולה לגבי בתי מדרשות בודאי יש להחמיר כשמקבלים רשות מהמלכות}. [ואע&quot;פ שהביה&quot;ל לעיל (סי&#x27; קנ&quot;א סעי&#x27; י&quot;א) והמ&quot;ב (סי&#x27; קנ&quot;ג ס&quot;ק נ&quot;א) השיג על הב&quot;ח דס&quot;ל דהזמנה לשעה אינו הזמנה, י&quot;ל דהיינו כשהיה להם לגמרי ורצו להזמינה לשעה אבל כששכרו אותה לשעה והקדישה לכל משך זמן השכירות אז חלה הקדושה (צדקה ומשפט פי&quot;ב הע&#x27; ע&quot;ב)]"	סימן קנד סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בשכירות לביהמ&quot;ד?	"כתב השע&quot;ת (ס&quot;ק ד&#x27;) דבכל אופן יש בה קדושת ביהמ&quot;ד, וביאר המ&quot;ב (ס&quot;ק ה&#x27;) דכיון שנעשה קבע גמור להתפלל וללמוד בו כדרך ביהמ&quot;ד לא מקרי עראי, אמנם בכנסת הגדולה מבואר העיקר טעם דאין המלכות מקפדת על בתי מדרשות רק על בתי כנסיות (מ&quot;ב דרשו)"	סימן קנד סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו מחילוק בין תשמישי קדושה לתשמישי מצוה?	"בתשמישי קדושה אפי&#x27; לאחר תשמישן צריכים גניזה [ומ&quot;מ לא מצינו איסור להכניסם לבית הכסא או לשמש כנגדם (צדו&quot;מ פט&quot;ו הע&#x27; ס&quot;ד בשם המקדש מעט)] משא&quot;כ תשמישי מצוה לאחר מצותן זורקין (מ&quot;ב ס&quot;ק ו&#x27;)"	סימן קנד סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בתשמיש דתשמיש?	"כתב הפמ&quot;ג (מש&quot;ז סי&#x27; קנ&quot;ג סס&quot;ק ט&quot;ו) דאינן צריכים גניזה ומותרים אפי&#x27; להדיוט, ובלבד שלא יהא עליהם קדושת ביהכ&quot;נ (מ&quot;ב ס&quot;ק ו&#x27;), ומ&quot;מ בספר גנזי הקודש (פ&quot;א סעי&#x27; כ&quot;א) הביא בשם ריש&quot;א דאם ניכר שבא ממקום קודש לא יזרקנו במקום בזיון [ומחמיר אפי&#x27; אם עוטפו שלא להניחו באשפה אם לא בשעת הדחק]"	סימן קנד סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין לגבי תשמישי קדושה בדבר שהוא 1) רק לשמירה 2) רק לכבוד 3) לקצת שמירה ולקצת כבוד?	"1) לפי הפמ&quot;ג אין בה דין תשמיש קדושה כלל אפי&#x27; אם נוגע בקדושה עצמה (מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ד), ולפי הגר&quot;א אם נוגע בקדושה עצמה יש עליו דין תשמישי קדושה (ביה&quot;ל ד&quot;ה ודוקא) [וכעין זה יש ראשונים דלמדו כך בסוגיית הגמ&#x27; (עי&#x27; ביה&quot;ל ד&quot;ה אבל), אבל הגר&quot;א עצמו לא למד בדרך זה] {ומשמע דמדינא קיי&quot;ל כהפמ&quot;ג, אבל בשעה&#x27;&#x27;צ (ס&#x27;&#x27;ק כ&#x27;&#x27;ב) נוטה להחמיר}, ואם הוא בדרך אקראי אפי&#x27; להגר&quot;א מותר (מאיר עוז עמ&#x27; תשמ&quot;ג) 2) אפי&#x27; אם אינו נוגע בקדושה עצמה יש עליו דין תשמישי קדושה, ובלבד דליכא הפסק אויר בינה לגוף קדושה [ומש&quot;ה וילון לית בה קדושה אע&quot;פ שהוא לכבוד כיון שיש לה הפסק אויר] (מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ד) 3) כאן איכא חילוק בין נוגע לגוף קדושה או לא, דאם נוגע לגוף קדושה הוי תשמיש קדושה, ואם אינו נוגע לגוף קדושה הוי תשמיש דתשמיש (מ&quot;ב שם) [ויש להסתפק לפי הגר&quot;א אם יש עליו דיני תשמיש קדושה אפי&#x27; אם אינו נוגע לגוף קדושה (מאיר עוז עמ&#x27; תשמ&quot;ב)]"	סימן קנד סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בתיק של ספרים?	"הוי תשמישי קדושה (מ&quot;ב ס&quot;ק ז&#x27;) [וצ&quot;ע מרש&quot;י מגילה ל&quot;ב ע&quot;א דמשמע דלית בה קדושה כלל (שעה&quot;צ ס&quot;ק ה&#x27;)]"	סימן קנד סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין 1) במקק ספרים 2) גליוני הספרים?	"1) ג&quot;כ יש עליהם דין תשמישי קדושה (מג&quot;א ס&quot;ק ה&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ב) 2) כתב המ&quot;ב לקמן (סי&#x27; של&quot;ד ס&quot;ק נ&#x27;) דבספרים שעדיין לא למד מהם הוי רק הזמנה בעלמא ואין בהם קדושה, אבל לאחר שלמד מהם יש להם קדושה (וכ&quot;כ מס&#x27; סופרים פ&quot;ה), אולם אם רגיל לזורקן הוי כאילו התנו עליו מעיקרא ומותר אפי&#x27; בישנים (עי&#x27; שעה&quot;צ שם ס&quot;ק מ&quot;ה), ולפי&quot;ז יהא מותר לזרוק הפירורים שנופלים ע&quot;י קדיחת החור אפי&#x27; בספרים ישנים אם דרכו בכך והוי כאילו התנו מעיקרא, אכן למעשה החמירו הפוסקים (גנזי הקודש פ&quot;ח סעי&#x27; ג&#x27;)"	סימן קנד סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בנסורת והשברים של ארון קודש?	"צריכים גניזה כמו מטפחות של ס&quot;ת שבלו [וע&quot;ע בשע&quot;ת (סי&#x27; קנ&quot;ג ס&quot;ק כ&quot;ח) דמשמע דמקיל, מ&quot;מ נכון להחמיר (צדו&quot;מ פט&quot;ו סעי&#x27; ו&#x27;)], וזהו דוקא בתשמישי קדושה אבל עצים ואבנים של ביהכ&quot;נ שאינם ראוים לכלום א&quot;צ גניזה כמ&quot;ש בשע&quot;ת סי&#x27; קנ&quot;ב ס&quot;ק ה&#x27; (צדו&quot;מ פט&quot;ו הע&#x27; ס&#x27;)"	סימן קנד סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין 1) ברצועות 2) תיק, של תפילין?	"1) מבואר בגמ&#x27; דהוו תשמישי קדושה, והקשו תוס&#x27; (מגילה כ&quot;ו ע&quot;ב) על רש&quot;י דס&quot;ל דהם גוף קדושה, ותי&#x27; הערוה&quot;ש (סעי&#x27; ב&#x27;) דקאי שלא במקום הקשר א&quot;נ אפי&#x27; אם הם גוף קדושה אין דבר יותר מגניזה {ועוד י&quot;ל דמיירי לאחר שהתירו קשרן ולכו&quot;ע אינם אלא תשמישי קדושה} 2) בשל ראש בודאי הוי תשמיש קדושה, בשל יד מסתפק הפמ&quot;ג (מש&quot;ז ס&quot;ק ב&#x27;) אי הוי תשמיש או תשמיש דתשמיש [ולרש&quot;י דס&quot;ל דהקשר של יו&quot;ד הוי גוף קדושה בודאי התיק הוי תשמיש קדושה, ולא מסתפק אלא לפי תוס&#x27;], מיהו פשוט להשע&quot;צ (ס&quot;ק ז&#x27;) דאפי&#x27; לתוס&#x27; הוי תשמיש קדושה מסתימת הברייתא דנקט תיק ורצועות בחדא מחתא וברצועות דהוא לשון רבים בודאי קאי גם אשל יד [וכן ראינו שהפמ&quot;ג כתב במקומות אחרות דילפינן השל יד משל ראש (מש&quot;ז סי&#x27; ל&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ז, א&quot;א סי&#x27; מ&quot;ב ס&quot;ק ו&#x27;)]"	סימן קנד סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם רק השתמש בה פעם אחת?	"אם מוכן לכך הוי תשמישי קדושה, ואם אינו מוכן לכך הוי תשמישי קדושה רק אחר שרגיל להשתמש בה בקביעות (מ&quot;ב ס&quot;ק ח&#x27;)"	סימן קנד סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בכיסוי הספרים 1) בכיסוי הקשה המחובר 2) בכיסוי נייר שעל גביו 3) בכיסוי פלסדיק שעל גביו?	"1) אע&quot;פ שהוא מחובר דינו כתשמישי קדושה ולא גוף קדושה [ומ&quot;מ אינו נחשב ככיסוי לגבי כיס בתוך כיס (מ&quot;ב לעיל סי&#x27; מ&#x27; ס&quot;ק ד&#x27;)] 2) הוי רק לנוי וכבוד והוי תשמישי קדושה אע&quot;פ שאינו נוגע בגוף קדושה 3) הוי רק לשמירה ואינו כלום [אפי&#x27; להגר&quot;א כיון שאינו נוגע גוף קדושה] (רמ&quot;א, מ&quot;ב ס&quot;ק ט&quot;ו)"	סימן קנד סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין 1) בארון קודש של ס&quot;ת 2) בארון סתם של ספרים?	"1) אע&quot;פ שאינו נוגע בגוף קדושה אפ&quot;ה הוי תשמיש קדושה כיון שעשוי רק לכבוד (מ&quot;ב ס&quot;ק ט&#x27; ע&quot;פ מ&quot;ב עו&quot;ה) {אכן, בארון קודש שלנו דעשוי גם לשמירה לכאורה הוי תשמיש דתשמיש, וצ&quot;ע (עי&#x27; קרבן נתנאל פ&quot;ד סי&#x27; ב&#x27; אות א&#x27;, צדו&quot;מ פט&quot;ו הע&#x27; מ&quot;ט, מאיר עוז עמ&#x27; תשמ&quot;ו), והפסק&quot;ת (הע&#x27; 54) מציין לגר&quot;א ביו&quot;ד (סי&#x27; רפ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ח) דכתב דכיון שמניחין הס&quot;ת בתוכו חמור טפי, אבל ממ&quot;ב אינו משמע דמחלק בין אם מונח ע&quot;ג שולחן או מונח בתוך הארון}, אבל אם עשוי בחומה או בכותל של עץ דהוי רק לשמירה אינה תשמיש קדושה (רמ&quot;א, מג&quot;א ס&quot;ק ב&#x27;) [והביה&quot;ל (ד&quot;ה אבל) מסתפק לפי הראשונים דאפי&#x27; לשמירה הוי תשמיש קדושה אם ארון בחומה שאני דהוא בטל להבנין], ואם בנה ארון של עץ בתוך החומה או שוטח בגד בתוך החומה שלא יתקלקלו הספרים הוי תשמיש קדושה (מ&quot;ב ס&quot;ק ט&quot;ז) [וצ&quot;ל דלפעמים נוגעים בגוף קדושה (מ&quot;ב עו&quot;ה)], ואם חיברו במסמורות בתוך החומה הוי בטל לחומה (ערוה&quot;ש סעי&#x27; ו&#x27;) 2) כיון שאינו נוגע בגוף קדושה ועשוי לשמירה ולכבוד הוי כתשמיש דתשמיש (מ&quot;ב ס&quot;ק ט&#x27; ע&quot;פ מ&quot;ב עו&quot;ה), ואע&quot;פ שיש בה נמי ספרים דאין בהם כריכה מ&quot;מ אזלינן בתר רוב ספרים (שיורי ברכה, מובא בצדו&quot;מ פט&quot;ו הע&#x27; נ&quot;ח), והאמרי יושר (ח&quot;א סי&#x27; מ&quot;ה, מובא בצדו&quot;מ שם) הביא עוד סניף להקל משום ספרים הנדפסים, וגם מצטרף השיטות דיכול למכור תשמישי קדושה וכתב דיעשה עצה זו {וכן שמעתי מהגר&quot;מ היינעמאן שליט&quot;א}, ויש עוד סברא מהחזו&quot;א (ארחות רבינו ח&quot;א עמ&#x27; ע&quot;ז) שמתחילה מסתמא דעתו היתה להשתמש בה נמי לדברים חולין (מ&quot;ב דרשו)."	סימן קנד סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בקופסה שסובב סט של ספרים?	"כתב הפסק&quot;ת (אות ז&#x27;) דהוי תשמיש דתשמיש {ונראה דאם הם נאים הוו לנוי ויש להם דין תשמיש קדושה}"	סימן קנד סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בבימה?	"כיון שעשוי לכבוד וגם לשמירה {ור&quot;ל, לכבד הס&quot;ת וגם שיהיה שלחן להס&quot;ת} תלוי אם נוגע בגוף קדושה, וכיון דלפעמים נשמט המפה שעליו נוגע בה הוי תשמיש קדושה (מ&quot;ב ס&quot;ק י&#x27;, שעה&quot;צ ס&quot;ק ח&#x27;), ודוקא אם נשמט בקביעות ולא באקראי (מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;א) {ולכאורה בזה&quot;ז שאינו נשמט בקביעות ליהוי רק תשמיש דתשמיש (עי&#x27; צדו&quot;מ פט&quot;ו הע&#x27; מ&quot;ה)}"	סימן קנד סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בפרוכת?	"בזמנם נהגו לכסות בה הס&quot;ת וכיון דעשוי לכבוד ולא היה שם הפסק אויר הוי תשמישי קדושה אבל בזמן הזה דאין עושין כן הוי הפסק אויר ואין בה אלא קדושת ביהכ&quot;נ (רמ&quot;א לקמן סעי&#x27; ו&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;א)"	סימן קנד סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בארון ספרים המקלקלים הספרים שבתוכו?	"מוכח למפרע דלא היה ראוי לספרים מעיקרא ולא מקרי תשמיש אלא מזיק (רמ&quot;א, מג&quot;א ס&quot;ק ג&#x27;), ולא חל הקדושה מעיקרא (מחה&quot;ש) [והוי הקדש בטעות (ערוה&quot;ש סעי&#x27; ו&#x27;)], ואפי&#x27; אם עשוי מתחילה לנוי (מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ז) ומותר לסותרה (מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ח), ומ&quot;מ אם היו ראוין מעיקרא ורק אח&quot;כ נתקלקלו יש עליו דין תשמיש קדושה (פמ&quot;ג א&quot;א ס&quot;ק ג&#x27;) ומ&quot;מ מותר לסותרה (צדו&quot;מ פט&quot;ו הע&#x27; נ&#x27;) [והקשה מ&quot;ב דרשו בכל אופן למה מותר לסותרה הא משמע מביה&quot;ל (ד&quot;ה אבל) דלכל הפחות יש עליו קדושת ביהכ&quot;נ ומבואר בסי&#x27; קנ&quot;ב דאסור לסתור ביהכ&quot;נ, ותי&#x27; הר&quot;י באק דמיירי כשסותרה ע&quot;מ לבנות ובכי האי גוונא מותר אפי&#x27; אם אין אחרת מזומן לפניו דהוי כמו חזי ביה תיוהא]"	סימן קנד סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כיצד מכבסין המטפחות של ספרים?	"אסור לכבסם במי רגלים [או בכל דבר המסריח (מ&quot;ב ס&quot;ק כ&#x27;)] מפני הכבוד (רמ&quot;א) דלא גרע משופר דאמרינן בר&quot;ה (ל&quot;ג ע&#x27;&#x27;א) דאין לשרותו במי רגלים (שעה&quot;צ ס&quot;ק י&quot;ב)"	סימן קנד סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם יש כח 1) לזט&quot;ה במא&quot;ה 2) ליחיד, להפקיע קדושת תשמישי קדושה?	"1) מהר&quot;ן ורמב&quot;ן שהקשו איך מפקיעין הקדושה מביהכ&quot;נ מוכח דס&quot;ל דאינם יכולים להפקיע תשמישי קדושה ממש, אבל מהרמב&quot;ם והטור משמע דיש להם כח, וביאר הביה&quot;ל (ד&quot;ה תשמישי) דס&quot;ל דכל הנודר נודר על דעתם והוי כמו הקדש על תנאי דמהני, אבל מסיק כיון שיש הרבה ראשונים שמחמירים קשה להקל כנגדם 2) הטור הביא מהרא&quot;ש דאפי&#x27; יחיד יכול להוריד תשמישי קדושה, וקשה להביה&quot;ל לסובלה דנהי דאדעתא דהכי קידש שיכול להשתמש בהמעות לכל מה שירצה אבל מסתמא אין דעתו להוריד החפץ מקדושתה {וצ&quot;ב מאי שנא מזט&quot;ה דאמרינן דדעת המקדיש היתה להפקיע הקדושה מהחפץ לאחר זמן, וביאר הר&quot;י באק דהזט&quot;ה אחרואיים על כל מה שנעשה בעיר וא&quot;כ רוצים להפקיע הקדושה ממנו משא&quot;כ יחיד אין לו נפק&quot;מ מה יעשה אח&quot;כ בהחפץ לאחר מכירתו ואין שם לבו על כך כשמקדישו}"	סימן קנד סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין ביד של ס&quot;ת שמראים בו מקום הקריאה?	"איתא בשו&quot;ע יו&quot;ד סי&#x27; רפ&quot;ב דאין בה אפי&#x27; קדושת ביהכ&quot;נ שאינן לנוי ולא למלבוש רק לסימן בעלמא {ולפי&quot;ז ה&quot;ה הסימנים שמדביקים על הספרים לית בה קדושה כלל}, אמנם הוסיף הערוה&quot;ש (סעי&#x27; ה&#x27;) דאם תולים היד על הס&quot;ת אז הוי לנוי והוי תשמיש קדושה (וכ&quot;כ המג&quot;א ס&quot;ק י&quot;ד) {אע&quot;פ שגם משתמש בה להראות המקום, מ&quot;מ בשעה שהוא תלוי הוי רק לנוי}"	סימן קנד סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לעשות תכריכין למת ממטפחות של ס&quot;ת שבלו?	"מותר למת מצוה [שצרכיו מוטלין על הציבור (מאירי, מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;א), והערוה&quot;ש (סעי&#x27; ח&#x27;) פי&#x27; מת מצוה ר&quot;ל עני שאין לו תכריכין, וכן מתיר ארון ושלחן שנתבלו לעשות מהם ארון לת&quot;ח, וע&quot;ע בצדו&quot;מ (פט&quot;ו סעי&#x27; ל&quot;ב) בשם החת&quot;ס (ח&quot;ו סי&#x27; י&#x27;)], וביאר הט&quot;ז (ס&quot;ק ז&#x27;) כיון דצריך גניזה עדיף לעשות בה מצוה אחרת אפי&#x27; אם היא פחותה, {אכן הרבה חולקים על הט&quot;ז (עי&#x27; שעה&quot;צ ס&quot;ק כ&quot;ג, ובאג&quot;מ יו&quot;ד ח&quot;ד סי&#x27; מ&quot;ב) וכפשוטו הוי היתר דוקא במת מצוה וכדומה כדאשכחן שהקילו למכור ס&quot;ת להספקת ת&quot;ת ולישא אשה}"	סימן קנד סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר ליתן מטפחות שבלו לעניים?	"לא (שע&quot;ת ס&quot;ק ז&#x27;) [ומ&quot;מ מותר לקבור בהם עני כמ&quot;ש הערוה&quot;ש לעיל], וכן אין להשתמש בה לכיס של תפילין (אשל אברהם בגליון)"	סימן קנד סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כיצד גונזין ספרים שבלו?	"בין ס&quot;ת בין שאר ספרים שנכתבים על קלף בדיו (פמ&quot;ג א&quot;א ס&quot;ק ט&#x27;) צריך לגונזן בכלי חרס [כדי שיהיה להם קיום (ט&quot;ז ס&quot;ק ד&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ג)], אבל משמע דשאר ספרים שאינם כתובים על קלף בדיו מותר לגונזין בקרקע בלא כלי חרס (חזו&quot;א ידים סי&#x27; ח&#x27; ס&quot;ק ט&quot;ז), ומ&quot;מ יש לגונזן בפלסדיק (גנזי הקודש פט&quot;ו הע&#x27; י&quot;א)"	סימן קנד סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לשרוף ספרים אלו שאינם כתובים בספר ודיו?	"אע&quot;פ שא&quot;צ לגונזן בכלי חרס מ&quot;מ אסור לשורפן והוא איסור דאורייתא דלא תעשון כן לה&#x27; אלוקיכם (רמב&quot;ם, מג&quot;א ס&quot;ק ט&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ד), וגם אסור לשרוף שאר תשמישי קדושה (מג&quot;א שם, מ&quot;ב שם), וביאר הפמ&quot;ג (א&quot;א ס&quot;ק ט&#x27;) דנלמד מביהכ&quot;נ דהוי רק כתשמישי קדושה ואפ&quot;ה יש בה איסור דאורייתא דהשחתה {ויש לדחות דהם חמור טפי דהוא כמקדש מעט מדאורייתא}"	סימן קנד סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כיצד עושין גניזה?	"כתב החת&quot;ס דקוברים אותם בעומק ג&#x27; טפחים, ולכתחילה יהיה בבית הקברות "	סימן קנד סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם יכול לגונזן בקבר ת&quot;ח?	"מותר אפי&#x27; אם רק למד משניות, והפמ&quot;ג (מש&quot;ז ס&quot;ק ה&#x27;) מדייק דמשמע דהוא חובה, ומסיים וצ&quot;ע דלא ראיתי נוהגין כן (ביה&quot;ל ד&quot;ה וגונזין), וכ&quot;כ הערוה&quot;ש (סעי&#x27; ח&#x27;) והאג&quot;מ (או&quot;ח ח&quot;ד סי&#x27; ל&quot;ח) דאינה חובה ועדיף להניחה במקום מכובד בביהכ&quot;נ, וכתב הפסק&quot;ת (אות י&quot;א) דנוהגין לגונזם בירכתי בית הקברות בקבר מיוחד."	סימן קנד סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בספרים שלא בלו?	"כתב תשובת הרדב&quot;ז דאסור לקבור ס&quot;ת ותפילין כשרים, ואפי&#x27; להניח ס&quot;ת על הארון ולומר קיים זה מה שכתוב בזה (ב&quot;ק י&quot;ז ע&quot;א) אין נוהגין היום, וכן כתב החלקת יעקב (ח&quot;ג סי&#x27; קס&quot;א) דאין גונזין ספרים שלמים (צדו&quot;מ פט&quot;ז הע&#x27; פ&quot;ט - צ&#x27;)"	סימן קנד סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מלמדי תינוקות מותרים למחוק פסוקים הכתובים על הלוח?	"כתב הפתח&quot;ת (יו&quot;ד סי&#x27; רפ&quot;ג ס&quot;ק ב&#x27;) דהוי כמו תיקון ההיכל דמותר כשאין לו צורך לאותה פסוקים (פסק&quot;ת אות ט&quot;ז), ובתורה שבע&quot;פ בודאי ליכא איסור למחוק דהרי מדינא אסור לכתוב תורה שבע&quot;פ ורק התירו משום עת לעשות לה&#x27; (הר&quot;ג מלצר בשם האג&quot;מ)"	סימן קנד סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם עושין מארון 1) בימה 2) ארון קטן?	"1) לא, דהוי הורדה מקדושה דהס&quot;ת מונח בארון תמיד אבל אינו מונח על הבימה אלא לפעמים (מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ו) [ובלא&quot;ה אסור בזה&quot;ז דאין משתמשין בבימה בלא מטפחת (ערוה&quot;ש סעי&#x27; ט&#x27;)] 2) כן, ודוקא אם נשתברה אבל לא לשוברו לעשותו קטן (צדו&quot;מ פט&quot;ו הע&#x27; נ&quot;ט)"	סימן קנד סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בארון הבנוי בחומה?	"חידש המג&quot;א (ס&quot;ק י&quot;א) דג&quot;כ אסור לעשותו בימה, ותמהו עליו האחרונים (א&quot;ר, לבושי שרד, מחה&quot;ש, פמ&quot;ג) דהרי כתב המג&quot;א לעיל (ס&quot;ק ד&#x27;) דאינה תשמישי קדושה אלא כתשמישי ביהכ&quot;נ וא&quot;כ יהא מותר לעשותו בימה דהוי תשמישי קדושה, ומש&quot;ה המ&quot;ב לא הביא חידוש זה דמג&quot;א (שעה&quot;צ ס&quot;ק ט&quot;ז)"	סימן קנד סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לעשות מבימה שרפרף?	"לא [והוא לתמיכת הרגלים (ערוה&quot;ש סעי&#x27; ט&#x27;)]"	סימן קנד סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר להשתמש במטפחת ס&quot;ת לכסות ספרים אחרים?	"אסור להשתמש בה לחומש [ספר אחד שנכתב על קלף בדיו], וכ&quot;ש שאסור להשתמש בה לנביאים (מג&quot;א ס&quot;ק י&quot;ב, מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ח) {ולכאורה צ&quot;ע דאפי&#x27; לס&quot;ת אחרת אסור לכתחילה כמ&quot;ש השו&quot;ע לעיל סי&#x27; קנ&quot;ג סעי&#x27; ד&#x27;, ולק&quot;מ כדמבואר לקמן בסעי&#x27; ט&#x27;}"	סימן קנד סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מפה שעל הבימה, האם מותר לפרוסה על העמוד דלפני הש&quot;ץ?	לא דהוי הורדה מקדושתה (מג&quot;א ס&quot;ק י&quot;ב, מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ח)	סימן קנד סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בפרוכת שלפני הארון?	"בזמן הגמ&#x27; היו מניחין בו ס&quot;ת והוי תשמיש קדושה, אבל כתב הרמ&quot;א דבזמן הזה אין עושין כך והוי רק תשמיש דתשמיש ומ&quot;מ יש עליה קדושת ביהכ&quot;נ, ומותר לעשותה מפה שעל השולחן [ותמה הלבושי שרד (ס&quot;ק י&#x27;) הא פשיטא, ותי&#x27; הפמ&quot;ג (א&quot;א סס&quot;ק י&quot;ג) דשולחן זה אינו בימה אלא מקום שמניחין בו סידורים, וכעין זה תירץ הערוה&quot;ש (סעי&#x27; ט&#x27;) דמיירי בהעמוד שהש&quot;ץ מתפלל בה], ומה שנהגו לעשותה חופה לחתן [שאינו מצרכי ביהכ&quot;נ] צ&quot;ל דלב ב&quot;ד מתנה עליהם (מג&quot;א ס&quot;ק י&quot;ג, מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ט) {והכא אין להתיר משום הסברא מה לי מונחים כאן או כאן דזהו דוקא כשהוא מונח בתוך הביהכ&quot;נ}"	סימן קנד סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בכלונסות שבו תולין הפרוכת?	"כתב הרמ&quot;א בשם התרומת הדשן דהוי תשמיש דתשמיש [אפי&#x27; בזמן הגמ&#x27;] ומ&quot;מ יש עליו קדושת ביהכ&quot;נ ומש&quot;ה אסור לעשות ממנו עצים שמסמנים הקריאה [וביאר המחה&quot;ש כגון סימן שתולין מהס&quot;ת כדי שידע אם הוא נגלל למקומו א&quot;נ כמו יד שהבעל קריאה אוחז בידו] {וצ&quot;ב קצת דלמה אין זה צורך ביהכ&quot;נ (צדו&quot;מ פט&quot;ו הע&#x27; נ&quot;ג)}, ומ&quot;מ עכשיו שתולין אותו על הס&quot;ת לנוי מותר (מג&quot;א ס&quot;ק י&quot;ד, מ&quot;ב ס&quot;ק ל&quot;א) [אבל אם עדיין לא תלו אותה לא, אע&quot;פ שהוא של כסף (שבט הלוי ח&quot;ו סי&#x27; ס&quot;ג)] "	סימן קנד סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לתלות מטפחות ס&quot;ת סביב הביהכ&quot;נ?	"כתב המג&quot;א (ס&quot;ק י&quot;ד) בשם תשובת בנימין זאב דמותר, וביארו הלבושי שרד (ס&quot;ק י&quot;א) והפמ&quot;ג (א&quot;א ס&quot;ק י&quot;ד) ע&quot;פ מש&quot;כ המג&quot;א בסמוך שאינו משתמש בה כלל דמה לי שמונח כאן או כאן (מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ח) [ולפי&quot;ז דוקא אם אינו מבטלו שם לעולם] {ויש לעיין מגמ&#x27; פסחים (כ&quot;ו ע&quot;ב) דמשמע דשטיחה בעלמא נחשב הנאה והשתמשות} [וספר מאיר עוז רצה לאסור לתת כלי ביהכ&quot;נ למוזיאום]"	סימן קנד סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר ליתן יריעות פסולות או חומשים בתוך הארון?	"המהרש&quot;ל התיר להניח אפי&#x27; חומשים בתוך הארון עם הס&quot;ת דהרי עדיין בקדושתו קיים, והביא ראיה מדנוהגין להניח בו יריעות פסולות, ומסתפק בשעה שהוציאו הס&quot;ת אם מותר להניח דברים אלו לשעה. אכן, הב&quot;ח (ס&quot;ס קנ&quot;ג) השיג עליו דפשוט דאסור להניח אפי&#x27; יריעות פסולות אצל הס&quot;ת, והמג&quot;א (ס&quot;ק י&quot;ד) הביא נמי מספר חסידים (סי&#x27; תתקל&quot;ד) דאסור להניח יריעות הפסולות בארון, אבל מסיים דאפשר דמותר משום לב ב&quot;ד מתנה, ומ&quot;מ כתב המ&quot;ב (ס&quot;ק ל&quot;א) דזהו דוקא ביריעות פסולות ולא בחומשים {וצ&quot;ב קצת דאם יש לב ב&quot;ד מתנה ליהני לכל דבר, ועי&#x27; לקמן (בסעי&#x27; י&#x27;) דמשמע דיכול לחלק הלב ב&quot;ד}, ובארון הבנוי בחומה דאין בה אלא קדושת ביהכ&quot;נ הכל מותר (מג&quot;א שם, מ&quot;ב שם) [ומ&quot;מ לפי הגר&quot;א והראשונים שמובאים בביה&quot;ל לעיל (ד&quot;ה ודוקא וד&quot;ה אבל) יהא אסור, ואפשר שיש להחמיר (שעה&quot;צ ס&quot;ק כ&quot;ב)]"	סימן קנד סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר להניח ס&quot;ת פסולים בתוך הארון?	"הספר חסידים הביא ראיה שמותר מלוחות ושברי לוחות שהיו מונחין בארון, אבל דחה הנוב&quot;י (מהדו&quot;ק סי&#x27; ט&#x27;, ומובא בשע&quot;ת ס&quot;ק י&quot;א) דשאני התם דעל דעת כן נעשה הארון והוי כאילו התנו מתחילה, אלא התיר הנוב&quot;י בכל אופן משום שבקדושתה קיימה, אבל הערוה&quot;ש (סעי&#x27; י&quot;א) התיר משום לב ב&quot;ד מתנה (וכמ&quot;ש המג&quot;א והמ&quot;ב לגבי יריעות פסולות) {וכן משמע משו&quot;ע לעיל (סי&#x27; קנ&quot;ג סעי&#x27; ג&#x27;) דס&quot;ת פסולה דינה כחומשים}"	סימן קנד סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם מותר להניח נר דלוק בתוך הארון בהושענא רבא [ושמחת תורה (צדו&quot;מ פט&quot;ו הע&#x27; מ&quot;ו)]?"	"הט&quot;ז (ס&quot;ק ז&#x27;) מפקפק בזה אבל מיישב המנהג שעושין כן לכבוד התורה לסימן תורה אור לרמז דכשאין בה ס&quot;ת צריך לאור הנר, אבל מסיים דאין זה מספיק כיון שיש איסור להוריד הקדושה של ארון (מ&quot;ב ס&quot;ק ל&quot;א), והערוה&quot;ש (סעי&#x27; י&quot;א) כתב דנוהגין להקל משום לב ב&quot;ד מתנה {ואין לומר דאין זה נחשב כתשמיש כמו ספר ע&quot;ג ספר דהכא שאני שהארון עשוי להניח דברים בתוכו, אכן יש להתיר מטעם אחר דארון קודש שלנו הוי רק תשמיש דתשמיש}"	סימן קנד סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר להוריד הקדושה של הארון אם נתיישן?	"כתב הט&quot;ז (ס&quot;ק ז&#x27;) דאם נעשית שיהיה קבוע לעולם אסור להורידה אבל אם נעשית רק לזמן עד שירחיב ה&#x27; לעשות ארון קודש כראוי נתבטל הקדושה ראשונה (מ&quot;ב ס&quot;ק ל&quot;א), והט&quot;ז רצה לחדש דהיכא דאינו חזי לתשמישה עדיף להשתמש בה לקדושה קלה מלגונזה [והביא ראיה מתכריכין למת מצוה {ועי&#x27; מש&quot;כ לעיל בסעי&#x27; ד&#x27; לדחות ראייתו}], אבל השיג עליו הפמ&quot;ג (מש&quot;ז ס&quot;ק ז&#x27;) מתיבותא דאיפרט דמותר לעשותו קטנה ולא בימה {וצ&quot;ב מנליה להפמ&quot;ג דמיירי כשאינו חזי כלל, דלמא דוקא היכא דחזי לקטנה}, וגם הבכור שור חולק על הט&quot;ז, ולפיכך לא הביא המ&quot;ב שיטת הט&quot;ז (שעה&quot;צ ס&quot;ק כ&quot;ג), וע&quot;ע בצדו&quot;מ (פט&quot;ו הע&#x27; ס&quot;ט) דהביא כמה אחרונים דס&quot;ל כהט&quot;ז, והביא עוד מחקרי לב (מהדו&quot;ב יו&quot;ד סי&#x27; י&#x27;) דאם אינו מורד הקדושה אלא לקדושה כיוצא בה לכו&quot;ע מותר."	סימן קנד סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	למה היה מותר להניח הארון לסתום החלון שלא תכנס הטומאה בביהכ&quot;נ (מגילה כ&quot;ו ע&quot;ב)?	"תי&#x27; המג&quot;א (ס&quot;ק י&quot;ד) כיון שאינו משתמש בה כלום דמה לי מונח כאן או כאן, וגם כתבו תוס&#x27; בב&quot;ב (כ&#x27; ע&quot;א) כיון שאינו מבטלו שם לעולם [וצריך השתי סברות יחדו (מחה&quot;ש)]"	סימן קנד סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר להשתמש בספר 1) להגביה ספר שני 2) לשרטט קונטרס עליו 3) להצל מפני החמה?	"1) המג&quot;א (ס&quot;ק י&quot;ד) רצה להקל בכל אופן כדאמרינן בארון דמה לי שמונח כאן או לכאן [וגם זה הוא רק לשעה], אבל הביא הט&quot;ז (יו&quot;ד סי&#x27; רפ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ג) דאינו מקיל אלא אם הספר כבר מונח שם א&quot;נ נוטלה ע&quot;מ ללמוד מהאי ספר נמי [והמ&quot;ב בהל&#x27; שבת (סי&#x27; שט&quot;ו) הביא הב&#x27; דעות, אבל כאן (ס&quot;ק ל&quot;א) מקיל כהמג&quot;א {ומסתמא מפני שיש לו ראיה מגמ&#x27; מגילה, ואפשר דהט&quot;ז ס&quot;ל דמותר דוקא כשאינו ניכר כ&quot;כ שהוא רוצה להשתמש בה אבל כשהוא מביא הספרים בכוונה להגביה את ספרו ס&quot;ל להט&quot;ז דאסור, ואפ&quot;ה פסק המ&quot;ב להקל במקום צורך}] 2) כתב הספר חסידים (סי&#x27; תתצ&quot;ח) דאסור רק מפני שאין קדושה על הקונטרס עד שיכתבו בו, והמג&quot;א (ס&quot;ק י&quot;ד) מדייק דאח&quot;כ מותר לכתוב עליו, וכן התיר המ&quot;ב (ס&quot;ק ל&quot;א) דיש להקל אם הוא לצורך {וי&quot;ל דמיירי כשניכר שמשתמש בהספר להקל עליו הכתיבה ונמצא שהוא תלוי במח&#x27; ט&quot;ז ומג&quot;א, והמ&quot;ב מקיל כהמג&quot;א במקום צורך} 3) הספר חסידים (סי&#x27; תתק&quot;ד) התיר לצורך לימוד אבל אסור להנאתו [או כדי שחבירו לא יראהו] (מג&quot;א שם, מ&quot;ב שם) {וצ&quot;ע דמאי שנא מההיא דמגילה דאמרינן מה לי שמונח כאן או כאן והוא ג&quot;כ רק לשעה, ותי&#x27; הר&quot;י באק דהכא מיירי כשניכר שמשתמש בהספר כגון שמגביהו להגן אבל אם הוא מונח סתם על השולחן רוצה ליהנות מצילו יהא מותר [וכן משמע קצת מספר מאיר עוז כשחוקר בסוף חמה לבא דכתב דאינו ניכר הבזיון], ולפי&quot;ז נמצא דאם רוצה להתשמש בספר כדי שלא יראה פריצות בשוק, אם אינו ניכר שהוא משתמש בהספר בודאי יהא מותר ואם ניכר שהוא משתמש בה כדי שלא יראה הוא תלוי במח&#x27; ט&quot;ז ומג&quot;א ויש להקל במקום צורך}"	סימן קנד סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר 1) לנסה קולמוסו בספר 2) להניח קולמוסו על ספרו?	"1) כתב ספר חסידים (סי&#x27; תתק&quot;ז) דאסור (מג&quot;א ס&quot;ק י&quot;ד, מ&quot;ב ס&quot;ק ל&quot;א) 2) {מדכתב ספר חסידים (סי&#x27; תתצ&quot;ח) דאין לשרטט ע&quot;ג ספר מפני שעדיין אין לו קדושה משמע שלא יניח קולמוסו על ספר אע&quot;פ שהוא בשעת לימודו}"	סימן קנד סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין במי שמתנמנם על ספרו?	"כתב השלמת חיים (סי&#x27; תקס&quot;ו) דא&quot;צ להקיצו כיון שהוא דרך לימודו, והוסיף הגר&quot;נ קרליץ (גנזי הקודש פ&quot;ג סעי&#x27; י&quot;ד) דאם אפשר להשמיט הספר מתחתיו בלא שיתעורר יעשו כן (מ&quot;ב דרשו)"	סימן קנד סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לקרות ארון קודש ארנא?	"איאת בגמ&#x27; שבת (ל&quot;ב ע&quot;א) דמש&quot;ה נשים מתות, אכן כתב המג&quot;א (ס&quot;ק ל&quot;א) דאם הוא בדרך לימודו מותר, ועוד הביא מרש&quot;י דזהו דוקא אם יש בה משמעות ארון סתם אבל אם זהו השם המיוחד לארון קודש מותר"	סימן קנד סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה היו נוהגין הקושרי ספרים?	"היו נוהגין להשתמש בדפים של ספרים ועושים מהם לוחות לספרים ועוברים על לא תעשון כן לה&#x27; אלוקיכם, וגם היו מורידים אותם מקדושתם, וצריך למחות כנגדם (מג&quot;א ס&quot;ק י&quot;ד, מ&quot;ב ס&quot;ק ל&quot;א)"	סימן קנד סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בבימה שעושין למלך?	אין בה אלא קדושת ביהכ&quot;נ [וה&quot;ה בימה שלנו שעומד בה מי שאוחז הס&quot;ת (מ&quot;ב ס&quot;ק ל&quot;ב)]	סימן קנד סעיף ז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	על איזה דברים מהני תנאי?	"תנאי מהני לכל תשמישי קדושה (ביה&quot;ל ד&quot;ה הארון), ואפי&#x27; בשעה שהס&quot;ת מונח בה {ולכאורה צ&quot;ע ממ&quot;ב לעיל (סי&#x27; מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ו) דכל זמן שהתפילין שם אינו מדרך כבוד להניח יחד שם גם מעות, וה&quot;נ נימא דאינו דרך כבוד להניח שאר דברים יחד עם הס&quot;ת, וי&quot;ל דה&quot;נ מיירי כשמניחו בקשר בפנ&quot;ע, ועוד י&quot;ל דמבואר מהירושלמי דהניחו מכושא בגו הארונא ויתכן דדוקא בארון שהוא תיבה גדולה ליכא גנאי כ&quot;כ משא&quot;כ בסודר שהוא דבר קטן יש גנאי להניח מעות עם התפילין,וצ&quot;ע} [והקשה הערוה&quot;ש (סעי&#x27; י&#x27;) לפי תוס&#x27; דלא מהני תנאי בביהכ&quot;נ בבנינו למה מהני תנאי, ותי&#x27; דביהכ&quot;נ שאני כיון שמתפללין בו ואומרים בו דברים שבקדושה בע&quot;כ נעשה קדוש משא&quot;כ בתשמישי קדושה כשהתנה לא ירדה מעולם קדושת תשמישי קדושה, אמנם מכאן הוכיח המג&quot;א לעיל (סי&#x27; קנ&quot;א) דאפי&#x27; לתוס&#x27; מהני תנאי בבנינו לגבי תשמישים בעלמא של חול שאינם קלות ראש [ועי&#x27; בביה&quot;ל (שם סעי&#x27; י&quot;א ד&quot;ה לא) דכתב כעין סברת הערוה&quot;ש דגזרו חז&quot;ל דביהכ&quot;נ הקבוע לא יועיל תנאי בישובן דא&quot;כ אין שם ביהכ&quot;נ עליו כלל אלא כבית דעלמא]]"	סימן קנד סעיף ח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	לאיזה תשמישים מהני תנאי?	"מהני אפי&#x27; להשתמש בה לחול, אבל לא לתשמיש מגונה (מ&quot;ב ס&quot;ק ל&quot;ד), וחידש הצדו&quot;מ (פט&quot;ו הע&#x27; כ&quot;ב) דקודם שחל הקדושה מהני התנאי אפי&#x27; לתשמיש מגונה, והביא תשובת מהרש&quot;ג (יו&quot;ד סי&#x27; ל&#x27;) שהתיר לעשות מנעלים משיירי עורות שעיבדן לרצועות, והעונג יו&quot;ט (סי&#x27; ה&#x27;) רצה לתלות זה בברירה, ועי&#x27; במנח&quot;י ח&quot;א סי&#x27; מ&#x27;."	סימן קנד סעיף ח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו ההיתר להשתמש בתשמישי קדושה אע&quot;פ שלא התנו בפירוש?	"כתב הרמ&quot;א בשם התרומת הדשן דאמרינן לב ב&quot;ד מתנה עליהם, ומ&quot;מ כתב דאין זה אלא לימוד זכות וראוי לכל אדם כשמתנדב דבר או להגבאי כשקונה דבר להתנות שיהיו רשאים להשתמש בהם (מג&quot;א ס&quot;ק ט&quot;ו, מ&quot;ב ס&quot;ק ל&quot;ז) [והערוה&quot;ש (סעי&#x27; י&quot;ב) רצה להביא ראיה דאמרינן לב ב&quot;ד מתנה מהירושלמי דיהבין מכושא בגו ארונא, ומסמתא מיירי כשלא התנו בפירוש, ע&quot;ש], והחזו&quot;א (ארחות רבינו ח&quot;א עמ&#x27; ע&quot;א) נהג לפרוס מפה מיוחד על הבימה בשעת קרה&quot;ת."	סימן קנד סעיף ח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מתי לא אמרינן לב ב&quot;ד מתנה עליהם?	"1) בס&quot;ת של יחיד בביתו (מ&quot;ב ס&quot;ק ל&quot;ה) [ועי&#x27; בביה&quot;ל ד&quot;ה וכן]&lt;br&gt;2) אם אינו מבורר המנהג להקל (מ&quot;ב ס&quot;ק ל&quot;ו)&lt;br&gt;3) אם אפשר ליזהר מהם (פמ&quot;ג א&quot;א ס&quot;ק ט&quot;ו, ביה&quot;ל ד&quot;ה ואי)"	סימן קנד סעיף ח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם יכול להחליף מטפחות מס&quot;ת לס&quot;ת 1) בס&quot;ת של ציבור 2) בס&quot;ת של יחיד שנתנדב לציבור?	"1) מדינא הוא איבעיא דלא איפשיטא בגמ&#x27; ואזלינן לחומרא דאסור לכתחילה להחליף לקדושה שכיוצא בה, אבל כתב הרשב&quot;א דכאן מותר דעל דעת כל הס&quot;ת הוקדשו המטפחות [וה&quot;ה במטפחות שהגבאים קנאו (מ&quot;ב ס&quot;ק ל&quot;ח)] 2) כתב הרשב&quot;א דאסור משום דמתחילה לא הקדישה אלא על דעת אותה ס&quot;ת, אבל הבדק הבית הביא מרבינו יונה דמקיל ליזל לקולא להחליף לקדושה כיוצא בה [והשני דעות מובאים בשו&quot;ע {וצ&quot;ע קצת דכתב המ&quot;ב לעיל (סי&#x27; קנ&quot;ג ס&quot;ק י&quot;א) דלא פליגי אלא בדיעבד אבל לכתחילה כו&quot;ע מודי דאסור להחליף לכיוצא בה (ר&quot;י באק)}], והרמ&quot;א מקיל משום לב ב&quot;ד מתנה, והקשה החת&quot;ס הרי לא אמרינן לב ב&quot;ד מתנה בנדבת יחיד אלא פירש הרמ&quot;א דהוא לשון מושאל, ור&quot;ל דדרך המקדיש מטפחות להתנות שיכול להחליפה לס&quot;ת אחרת וממילא מסתמא על דעת אותה מנהג הקדיש המטפחות, והביה&quot;ל (ד&quot;ה וכן) תי&#x27; דבשעה שקנה המטפחות היתה דעתו להקדישה בסוף לביהכ&quot;נ, אבל מסיים דמסתימת הרמ&quot;א משמע דמותר בכל אופן, וצ&quot;ע. [והצדו&quot;מ (פט&quot;ו הע&#x27; כ&quot;ט) מסתפק אם מותר להשתמש בכלי קודש מביהכ&quot;נ לביהכ&quot;נ אחר]"	סימן קנד סעיף ט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר להניח עטרת ס&quot;ת בראש 1) החתן תורה 2) חתנים דעלמא?	"1) אין מוחין בידם כיון שנוהגין הכי בשביל כבוד התורה הוי כאילו לב ב&quot;ד מתנה עליהם (מ&quot;ב ס&quot;ק מ&quot;ב) [ואע&quot;פ שאפשר ליזהר בזה, מ&quot;מ משום כבוד התורה הקילו (צדו&quot;מ פט&quot;ו הע&#x27; כ&quot;ז), והא דהקילו בפרוכת לחופת חתנים י&quot;ל משום דאינו תשמישי קדושה ממש אלא תשמישי ביהכ&quot;נ (מ&quot;ב דרשו)] 2) מוחין בידם דמסתמא אין אדם מתנה בתשמישי קדושה שישתמש בהם הדיוט לכבוד עצמו {ומכאן משמע דאמרינן לב ב&quot;ד מתנה לחצאין וצ&quot;ב, עי&#x27; פסק&quot;ת הע&#x27; 162}, אבל מדייק המג&quot;א (ס&quot;ק ט&quot;ז) דאם התנו בפירוש מהני אפי&#x27; לחתנים דעלמא (מ&quot;ב ס&quot;ק מ&quot;ב) [והט&quot;ז לקמן (סי&#x27; תק&quot;ס) מקיל בתכשיטי כלה משום מצוה גדולה, אבל השיג עליו השעה&quot;צ שם (ס&quot;ק כ&quot;ח)], אכן הערוה&quot;ש (סעי&#x27; י&quot;ג) מדייק מהירושלמי דהיו מניחין מכושא בתוך הארון דאמרינן לב ב&quot;ד מתנה אפי&#x27; לצרכי הדיוט, ומסיים דמש&quot;ה נוהגין לשאול כלי ביהכ&quot;נ לבתי שמחות."	סימן קנד סעיף י		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	למה אינו בכלל הגזירה דגזרו על עטרות חתנים שלא להניח כלל?	"תי&#x27; החת&quot;ס ע&quot;פ הט&quot;ז לקמן (סי&#x27; תק&quot;ס ס&quot;ק ו&#x27;) דאם אינו עשוי מתחילה לכך אינו בכלל הגזירה (וכ&quot;כ מאיר עוז)"	סימן קנד סעיף י		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בנרות של גוים שהיו נתונים לע&quot;ז וכיבן הגלח ומכרן לישראל?	"כיון שכיבן הוי ביטול ומותר להדיוט דיש ביטול על נוי ע&quot;ז, ומ&quot;מ מאיסי הוא לביהכ&quot;נ או לכל דבר מצוה (מג&quot;א ס&quot;ק י&quot;ז, מ&quot;ב ס&quot;ק מ&quot;ה) {והדרכ&quot;מ (ס&quot;ק ה&#x27;) מקיל אפי&#x27; לביהכ&quot;נ, אבל כנראה שחזר בו ברמ&quot;א}"	סימן קנד סעיף יא		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בשעוה הנוטף מנרותיהם?	ג&quot;כ מותר להדיוט ואסור לגבוה (חיי&quot;א, מ&quot;ב ס&quot;ק מ&quot;ד) {ולכאורה צ&quot;ע דהוי כמו נשתברו מאיליו דאינו נחשב כביטול}	סימן קנד סעיף יא		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בנרות המיוחדין לע&quot;ז אבל עדיין לא הודלקו לכך?	"מותרים אפי&#x27; לגבוה (מ&quot;ב ס&quot;ק מ&quot;ד)"	סימן קנד סעיף יא		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לעשות בית ע&quot;ז לביהכ&quot;נ?	"המג&quot;א (ס&quot;ק י&quot;ז) מקיל [ואע&quot;פ דקיי&quot;ל תלוש ולבסוף חיברו אסור בע&quot;ז, מ&quot;מ כאן הבית לא היה נעבד, וכתב הביה&quot;ל (ד&quot;ה נרות) דזהו העיקר טעם, דאילו לפי הטעם דמחובר לבד יהא אסור לגבוה אפי&#x27; במחובר ממש], אבל הא&quot;ר מחמיר שלא לעשות ביהכ&quot;נ קבוע [וכן החמירו תוס&#x27; במגילה (ו&#x27; ע&quot;א)], ומסיים המ&quot;ב (ס&quot;ק מ&quot;ה) כמדומה שהעולם נוהגין להקל. והוסיף המ&quot;ב (שם) והביה&quot;ל (שם) דכל זה בדליכא אלילים שם אבל בדאיכא אלילים שם הבית נעשה נוי לע&quot;ז ואסור אפי&#x27; להדיוט כל זמן שהאלילים שם, ואפי&#x27; לאחר שהוציאום דהוי ביטול אפ&quot;ה אסור לגבוה [ואם מעמידים הע&quot;ז על הכיפה הוי תשמיש דתשמיש ומותר, אבל אם מעמידין אותה בתיבה יש גדול אחד (עין יצחק) דרצה להקל אבל הביה&quot;ל מחמיר] {ולכאורה ממג&quot;א משמע דאפי&#x27; כשמעמידים בה אלילים אפ&quot;ה הבית ע&quot;ז מותר לביהכ&quot;נ מדרצה להביא ראיה מהא דהביאו ע&quot;ז לתוך הביהכ&quot;נ ודחה דבא בגבולה שאני, וצ&quot;ע}, וכתב האג&quot;מ (או&quot;ח ח&quot;א סי&#x27; מ&quot;ט) דאם נחרבו הכתלים ורק נשארו היסודות מותר אפי&#x27; לביהכ&quot;נ אלא שקודם יש לתקן את המקום ולשנותו (מ&quot;ב דרשו)."	סימן קנד סעיף יא		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם השכירו ישראלים בית לע&quot;ז?	אין בכחן לאסור הבית לעולם (ביה&quot;ל ד&quot;ה נרות)	סימן קנד סעיף יא		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בלייכטער מבית ע&quot;ז?	"לאחר ביטול מותר להדיוט ואסור לגבוה [וה&quot;ה דאסור להדיוט לצורך מצוה (ט&quot;ז ס&quot;ק ח&#x27;, פמ&quot;ג מש&quot;ז ס&quot;ק ח&#x27;, לבושי שרד ס&quot;ק ט&quot;ז), והא&quot;ר מקיל דאין זה נוי ע&quot;ז (מ&quot;ב ס&quot;ק מ&quot;ו)]"	סימן קנד סעיף יא		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בספסלים של בית ע&quot;ז?	"הפמ&quot;ג (מש&quot;ז ס&quot;ק ח&#x27;) מקיל לביהכ&quot;נ אפי&#x27; בלא ביטול דאינם נוי לע&quot;ז (מ&quot;ב ס&quot;ק מ&quot;ו)"	סימן קנד סעיף יא		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין במומר שנתן 1) שעוה 2) מעות, לביהכ&quot;נ?	"1) אסור להדליקו דדמי לקרבן שאין מקבלין ממנו (מהר&quot;י ווייל, מג&quot;א ס&quot;ק י&quot;ח, מ&quot;ב ס&quot;ק מ&quot;ח) [וה&quot;ה מומר לחלל שבת בפרהסיא או מומר להכעיס אפי&#x27; באחד משאר עבירות], אבל מעכו&quot;ם מקבלים (ט&quot;ז ס&quot;ק ט&#x27;), אכן המג&quot;א מציין להש&quot;ך ביו&quot;ד (סי&#x27; רנ&quot;ד ס&quot;ק ה&#x27;) דס&quot;ל דמקבלין נדבות ממומרים דדוקא קרבן ממש אין מקבלים מהם, ויש נוהגין לסמוך על שיטה זו (פסק&quot;ת אות כ&quot;ח) 2) מקבלים ממנו (ספר חסידים, מג&quot;א שם, מ&quot;ב שם)"	סימן קנד סעיף יא		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם נמצא שרץ בשמן ביהכ&quot;נ 1) ואיכא ששים כנגדו 2) וליכא ששים כנגדו?	"1) מותר באכילה, ולגבי הדלקה הרמ&quot;א בתורת החטאת מחמיר כשהוא מאוס [משום הקריבהו נא לפחתך] והרשב&quot;א בתורת הבית מקיל (מג&quot;א ס&quot;ק י&quot;ט, מ&quot;ב ס&quot;ק מ&quot;ט) דכיון דיש ששים אינו מאוס (ערוה&quot;ש סעי&#x27; ט&quot;ו) {ומשמע דאם הוא מאוס בעצם אפי&#x27; להרשב&quot;א אסור} 2) אסורים באכילה [אכן, בשו&quot;ע יו&quot;ד סי&#x27; ק&quot;ד סעי&#x27; ב&#x27; איתא דהוא נותן טעם לפגם ומותר באכילה (מ&quot;ב דרשו)], ולגבי הדלקה אסור רק אם הוא מאוס [וה&quot;ה שאסור לכל דבר מצוה (פמ&quot;ג, מ&quot;ב ס&quot;ק נ&#x27;)]"	סימן קנד סעיף יב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם הוא מאוס לאחרים ולא לו?	"המ&quot;ב (ס&quot;ק נ&#x27;) משמע דס&quot;ל כהפמ&quot;ג דמותר לו, אבל לקמן (סי&#x27; תקע&quot;ג ס&quot;ק ג&#x27;) כתב בשם הפמ&quot;ג דאסור להדליק אם הוא מאוס [ואינו מחלק בין אם הוא מאוס לו או לאחרים] (שונה הלכות סי&#x27; תרע&quot;ג סעי&#x27; י&quot;ג, מ&quot;ב דרשו)"	סימן קנד סעיף יב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לקרות מאור של ביהכ&quot;נ?	"הב&quot;י הביא ג&#x27; שיטות בדבר, הרבינו ירוחם מקיל אפי&#x27; בקריאה של חול, הכל בו מחמיר אפי&#x27; ללמוד ממנו דהרי הוקצה למצותה, והנמק&quot;י מקיל דוקא ללמוד ממנו דזהו נמי בכלל דעת הנודר. אכן, השיג עליו המג&quot;א (ס&quot;ק כ&#x27;) בדעת רבינו ירוחם וס&quot;ל דרבינו ירוחם ס&quot;ל כנמק&quot;י דלא התיר אלא ללמוד ממנו דכוונתו היתה להוסיף מאור בביהכ&quot;נ וכל כמה דקרו אינשי לאורו בד&quot;ת טפי איכא מצוה ומקבל שכר. ומסיים המג&quot;א דאין להקל בתשמיש חול אלא במקום שנוהגין ליקח במוצאי שבת כל אחד נר לביתו דהוי לב ב&quot;ד מתנה עליהם (מ&quot;ב ס&quot;ק נ&quot;ב) [ומה שמתירין ללמוד מנרות ביהכ&quot;נ ואפ&quot;ה מחמירים בנרות חנוכה היינו משום דבעינן שיהא ניכר שהודלק לשם מצות נר חנוכה (מ&quot;ב שם)], אכן, כתב השבט הלוי (ח&quot;א סי&#x27; מ&quot;ב אות ב&#x27;) שבזמן הזה שיש חשמל צ&quot;ע אם מותר ללמוד מאור הנרות דשמא אין דעת הנודר שיקראו לאורם."	סימן קנד סעיף יג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לדלוק נר של חול מנר ביהכ&quot;נ?	"מעיקר הדין לא [ואפי&#x27; נר של מצוה אחרת אינו מותר לכו&quot;ע (מ&quot;ב לקמן סי&#x27; תרע&quot;ד ס&quot;ק ט&#x27;, שעה&quot;צ שם ס&quot;ק ח&#x27;, מ&quot;ב דרשו)], והנמק&quot;י מקיל כשהגיע זמן לכבותן כדאשכחן בנרות חנוכה לאחר זמנם (גר&quot;א ס&quot;ק כ&quot;ט, מ&quot;ב ס&quot;ק נ&quot;ה) [אכן, משע&quot;ת (ס&quot;ק י&quot;ח) משמע דלעולם הוא זמנו], ומיהו מסיים הרמ&quot;א דאין נוהגין ליזהר בזה משום לב ב&quot;ד מתנה עליהם, ומ&quot;מ דוקא לצורך גדול {ונראה דמשמע מב&quot;י דהיתר זה קאי נמי אסעי&#x27; י&quot;ג דמותר לקרות בו דברי חולין במקום צורך}, והערוה&quot;ש (סעי&#x27; ט&quot;ז) כתב דנוהגין להקל אפי&#x27; כשאינו צורך גדול כלל, ומ&quot;מ מסיים אשרי הנזהר בזה."	סימן קנד סעיף יד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר להדליק סיגריה מנר של ביהכ&quot;נ?	"כתב השע&quot;ת (ס&quot;ק כ&#x27;) במקום שיש היתר לעשן, אין להדליקה מנר של ביהכ&quot;נ אלא מנר של יארצייט (מ&quot;ב ס&quot;ק נ&quot;ו)"	סימן קנד סעיף יד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר להשתמש בנר של ביהכ&quot;נ לחפש שם?	אם ירא מפני הגנבים בודאי מותר, ואם רוצה למצא מעות שנפלו מדינא אסור אבל משום לב ב&quot;ד מתנה עליהם מסתברא דמותר (ספר חסידים, מ&quot;ב ס&quot;ק נ&quot;ו)	סימן קנד סעיף יד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר להשתמש בנר של הבדלה?	"הב&quot;ח הביא תשובת מהרש&quot;ל דמקיל לאחר הבדלה (ביה&quot;ל ד&quot;ה שדולקין) [והמג&quot;א (ס&quot;ק כ&quot;א) השיג עליו דלית בה קדושה כלל (וכ&quot;כ הערוה&quot;ש סעי&#x27; ט&quot;ז) דהרי מותר לברך על אור כבשן וגם מותר להדליק מנרות שבת, ותי&#x27; הא&quot;ר דאור כבשן שאני דלא הודלק לשם הבדלה, ונרות שבת שאני דמדליק ממנה אחר זמן המצוה אבל קודם שבת אסור לדלוק ממנו נר של חול, ואפ&quot;ה בנרות של יו&quot;ט כתבו הפוסקים דמותר להדליק ממנו לצורך סעודת יו&quot;ט (מ&quot;ב דרשו)]"	סימן קנד סעיף יד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	1) בני כרך 2) שותפים, שקנו ס&quot;ת/בית ביחד והתנו כשיצא אחד מהם יחזירו לו חלקו, ונתיקר, כיצד משערין כמה מחזירים לו?	1) כתב הב&quot;י דמסתמא לא היתה דעתם לעשות שומא אחרת, ועוד הם מוחזקים ואין לו אלא כמו שנתן להם מעיקרא 2) כתב הט&quot;ז (ס&quot;ק י&quot;ב) דנוטל כשוות היום, וביאר דבבני כרך אין להם חלק בס&quot;ת כלל בלא תנאי, וא&quot;כ התנאי לא מהני אלא ליתן להם רשות ליקח חלקם וידיהם על התחתונה משא&quot;כ בשותפים מתחילה יש לו חלק בה וא&quot;כ מהני התנאי שיתנו לו כמו ששוה עכשיו (מ&quot;ב ס&quot;ק נ&quot;ט)	סימן קנד סעיף טו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם הוזל הס&quot;ת/בית?	בבני הכרך כתב המג&quot;א (ס&quot;ק כ&quot;ג) דלפי טעם הראשון דלא רצו לעשות עוד שומא יתנו לו כמו שנתן מעיקרא אבל לפי טעם השני דהמוציא מחבירו עליו הראיה יתנו לו כשעת הזול (מ&quot;ב ס&quot;ק נ&quot;ח). בשותפים בודאי יתנו לו כשעת הזול.	סימן קנד סעיף טו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם התנו שמי שיצא יכול ליקח הס&quot;ת עמו אם משלם שאר החלקים לבני העיר?	כתב המג&quot;א (ס&quot;ק כ&quot;ג) דאז בני העיר אינם מוחזקים כיון שיש בידו לסלקן (מ&quot;ב ס&quot;ק נ&quot;ח) {ומשמע דהוא יכול לתבוע יותר מעות}	סימן קנד סעיף טו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם מצא מציאה בחצר בית הכנסת?	"כתב המג&quot;א (ס&quot;ק כ&quot;ג) בשם האגודה במעילה דחצר קונה מטעם יד ואין יד להקדש וממילא המוצא קונה אותה (מ&quot;ב ס&quot;ק נ&quot;ט), ועי&#x27; ברע&quot;א דכתב דזהו שיטת תוס&#x27; בב&quot;ב (ע&quot;ט ע&quot;א) אבל הרמב&quot;ן שם ס&quot;ל דיש יד להקדש אלא דאין בה מעילה {ופשוט דבחצר שאינה משתמרת בודאי המוצא זוכה בה}, אכן הערוה&quot;ש (סעי&#x27; י&quot;ח) הביא מח&#x27; אם ביהכ&quot;נ יש לה דין הקדש או הדיוט לגבי קנין חצר ולגבי אמירתו לגבוה כמסירתו להדיוט."	סימן קנד סעיף טו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בביהכ&quot;נ שנחלקו לשנים לגבי 1) החפצים שבה 2) האנשים שיש להם חלק בה?	"1) המבי&quot;ט ס&quot;ל דכל חפץ שידוע מי הקדישה יכול הוא או יורשיו להוליכה לביהכ&quot;נ שלו, והמג&quot;א (ס&quot;ק כ&quot;ג) ס&quot;ל דדוקא אם לא נשתקע שם בעליו ממנו [והמ&quot;ב (ס&quot;ק נ&quot;ט) פסק כהמג&quot;א] 2) המבי&quot;ט ס&quot;ל דיחלקו לפי ערך האנשים שהם מבן י&quot;ג ומעלה, והמג&quot;א ס&quot;ל דגם נשים [כשלא היו להן אחים] וטף ירשו חלק אביהם [והמ&quot;ב לא הכריע]. וכתב באר יצחק (או&quot;ח סי&#x27; כ&quot;ד) דזהו דוקא כשחלקו מחמת שלא היה מקום בביהכ&quot;נ לכולם, אבל אם חלקו מפני מחלוקת וכדומה אם רובן נשארו בביהכ&quot;נ אין להם רשות לתבוע חלקם (מ&quot;ב דרשו)."	סימן קנד סעיף טו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה יעשו בדברים שא&quot;א לחלק?	ישתמשו כל אחד ערך זמן לפי הזכות שיש להם בהם (מביט, מג&quot;א, מ&quot;ב)	סימן קנד סעיף טו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	קהל שברחו ואחד מהם לקח כלי הקודש עמו ואח&quot;כ חזרו רוב הקהל, האם הוא מחויב להחזיר הכלי קודש?	"כתב המשפטי שמואל (סי&#x27; ט&quot;ו) אע&quot;פ שהוא נדב אותה כלי הוא מחויב להחזירה לאותה קהל ואינו יכול ליתנה לקהל אחר (מ&quot;ב ס&quot;ק נ&quot;ט)"	סימן קנד סעיף טו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	אם אחד קנה מצות גלילה לשנה, ובאמצע השנה גירש המלך את היהודים, האם עדיין צריך לשלם לכל השנה?	"כתב הרמ&quot;ע (סי&#x27; ס&quot;ד) דאם בשעה שלקחו כבר נשמע דבר המלך הו&quot;ל להתנות [לפי הרמ&quot;ע צריך כל משפטי התנאים, ורע&quot;א השיג עליו דזהו מקח טעות וסגי בגילוי דעת בעלמא], ואם לא התנה צריך לשלם (מ&quot;ב ס&quot;ק נ&quot;ט), והקשה המג&quot;א (ס&quot;ק כ&quot;ג) מחו&quot;מ סי&#x27; של&quot;ד סעי&#x27; א&#x27; דאמרינן דהמוציא צריך להתנות וה&quot;נ נימא שהגזבר צריך להתנות, ותי&#x27; דהקדש שאני דידה על העליונה. "	סימן קנד סעיף טו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	המנדב דבר לביהכ&quot;נ האם הוא יכול לכוף את ציבור לפרסם שמו?	"כתב תשובת הרשב&quot;א (ח&quot;א סי&#x27; תקפ&quot;א) דיכול לכוף אותם לפרסמו וראוי לעשות כן, שהרי גם התורה מפרסמת עושה מצוה והוא פותח דלת לעושה מצוה (נקה&quot;כ יו&quot;ד סי&#x27; רמ&quot;ט, וע&quot;ע בט&quot;ז שם ס&quot;ק ד&#x27;), וזהו דוקא אם הציבור רצו לקבל הנדבה (פמ&quot;ג א&quot;א ס&quot;ק כ&quot;ג), אמנם גבאי צדקה ששכר פועלים במעות צדקה אין לכתוב שמו (אמונת שמואל סי&#x27; ל&quot;ה, מ&quot;ב ס&quot;ק נ&quot;ט) [עי&#x27; יו&quot;ד סי רמ&quot;ט סעי&#x27; י&quot;ג ופתח&quot;ת שם], והוסיף האג&quot;מ (או&quot;ח ח&quot;ב סי&#x27; ל&quot;ט) דאם היה שמו כתוב עליו בשעה שנדבו הוי כאילו התנה שרק בתנאי זה מתנדב ואסור למוחקו [מלבד הענין לפרסם שמו של עושה מצוה] (מ&quot;ב דרשו)."	סימן קנד סעיף טו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם טוב לבנות ביהכ&quot;נ רק במעות שלו?	"כתב ספר חסידים (סי&#x27; תק&quot;ג) אחד שבנה ביהכ&quot;נ ולא רצה הקהל להשתתף עמו כדי שיהיה לו ולזרעו לשם וכלה זרעו (מג&quot;א ס&quot;ק כ&quot;ג, מ&quot;ב ס&quot;ק נ&quot;ט)"	סימן קנד סעיף טו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם אדם צריך לעשות מצוה קבוע לדורות?	"המג&quot;א (ס&quot;ק כ&quot;ג) הביא מדרש רבה (ויקרא רבה כב, ב) דאם אין לאדם מצוה קבועה לדורות מה הניה יש לו, והמחה&quot;ש הביא כעין זה ממדרש קהלת (ה, ח), וכן ראינו ביומא (ע&#x27; ע&quot;א) דכל אחד היה מביא ס&quot;ת שלו להראותו לרבים"	סימן קנד סעיף טו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם עדיף להתפלל כל תפילה ותפילה בפנ&quot;ע?	כתב המג&quot;א (ס&quot;ק כ&quot;ג) דילפינן מפייסות שבעזרה (יומא כ&quot;ד ע&quot;ב) דהיו מרגישים כל העזרה, וה&quot;נ טוב להתפלל כל תפילה בפנ&quot;ע [אלא שבחול הקילו במנחה ומעריב מפני טורח הציבור, ובשחרית ומוסף הקילו משום דאסור לקבוע סעודה קודם מוסף]	סימן קנד סעיף טו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם ראובן רצה ליתן עשרה זהובים למצוה, ושמעון רצה ליתן ט&quot;ו זהובים, ואח&quot;כ 1) הגבאים לא רצו למכור להשני 2) השני רצה לחזור?	"1) ראובן צריך לשלם העשרה 2) ראובן צריך לשלם העשרה, ושמעון צריך להשלים החמשה (מג&quot;א ס&quot;ק כ&quot;ג, מחה&quot;ש), ומ&quot;מ המג&quot;א מסיים דאין נוהגין כן [דאין למדין צדקה מהקדש (ערוה&quot;ש סעי&#x27; י&quot;ח)]"	סימן קנד סעיף טו		
