#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"כא. אמר רב גידל א""ר מנין שנשבעים לקיים את המצוה שנאמר נשבעתי ואקיימה לשמור משפטי צדקך. 1) מאי קמ""ל 2) האם כשלא יקיים ילקה או יביא קרבן? "	"1) קמ""ל דשרי ליה לאיניש לזרוזי נפשיה. ופי' הר""ן דה""ק מנין שדבר הגון הוא להשבע לקיים את המצוה ואפי' כשרים שנמנעין משבועה נשבעין הן בכך שנאמר נשבעתי ואקיימה כלומר שהרי דוד היה עושה כן.<br>2) לדעת הר""ן אם יעבור במזיד ילקה אבל בשוגג לא יביא קרבן."	נדרים ח.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כב. כיצד חלה השבועה שאשנה פרק זה הרי מושבע ועומד מהר סיני הוא ואין שבועה חלה על שבועה? 	"כיון דאי בעי פטר נפשיה בקריאת שמע שחרית וערבית משום הכי חייל שבועה עליו. וכתב הר""ן דלאו דווקא דבהכי מיפטר שהרי חייב כל אדם ללמוד תמיד יום ולילה לפי כוחו אלא דכל מידי דאתא מדרשא אע""פ שהוא מן התורה כיון דליתיה מפורש בקרא בהדיא שבועה חלה עליו. והכא הכי קאמרינן כיון דאי בעי פטר נפשיה ממאי דכתיב בקרא בהדיא דהיינו בשכבך ובקומך בקריאת שמע שחרית וערבית מש""ה חלה עליו שבועה לגמרי ואפי' לקרבן."	נדרים ח.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"כג. א""ר גידל א""ר האומר לחבירו נשכים ונשנה פרק זה עליו להשכים. מאי קמ""ל? "	"כתב הר""ן דתרתי קמ""ל, חדא דבקבלה בעלמא לדבר מצוה מהניא דהא הכא לא הזכיר לא נדר ולא שבועה ואפ""ה בדבורא בעלמא סגי, וקמ""ל נמי דעליו להשכים לפני חבירו כדעבד הקב""ה."	נדרים ח.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כד. מה תקנתו של מי שנידוהו בחלום והאם צריך לנהוג בכל דיני מנודה?<br>	"צריך י' בני אדם להתיר לו והוא דמתנו הלכתא אבל תנו ולא מתנו לא. ופי' הר""ן דמתנו לאחרים אבל תנו בלחוד לא דלא חשיבי כולי האי, ואיכא דגרסי דתנו הלכתא כלומר גמרא אבל מתנו כלומר משנה בלחוד לא. ואי ליכא דתנו הלכתא אפילו מתנו ולא תנו. ואי ליכא ליזיל וליתב אפרשת דרכים ויהיב שלמא לבי י' עד דמקלעי ליה עשרה דגמרי הלכתא. ונשאר הר""ן בצ""ע במי שנדוהו בחלומו אם צריך לנהוג בכל דיני מנודה."	נדרים ח. - ח:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כה. האם אדם נעשה שליח לחרטת חבירו או אשתו ומדוע? 	"לרמב""ם לאדם אחר אינו נעשה שליח שצריך שיהיה הנודר בפני המתירין. לאשתו אי מכנפין אין אי לא מכנפין לא, דאע""ג דאשתו כגופו לא הקלו גבי בעל אלא היכא דמכנפי אבל דליכנפי לכתחילה גביה לא כיון שצריך שיהיה הנודר שם.<br>לתוס' לאדם אחר נעשה שליח דכיון דלא אכפת ליה אי שרו אי לא ליכא למיחש שיוסיף בחרטתו. לאשתו אי מכנפין אין אי לא מכנפין לא, דכי מכנפי ולית ליה טרחא במילתא לא חיישינן דלמא מוסיף הוא אחרטה דילה אבל אי לא מכנפין כיון דאיכא תרתי חדא שנדריה קשין אצלו ועוד דטרח חיישינן."	נדרים ח:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כו. כיצד הוכיחה הגמ' שלא יאלי להתיר נדר במקום רבו מכך שרבינא הלך לרב אשי להתיר נדר אשתו והרי אין אדם מתיר נדרי אשתו? 	"תירץ הר""ן דבהדי אחריני היה יכול להתיר אם לא משום כבוד רבו. ואפי' תמצא לומר דהכא שאני משום שאשתו כגופו ואפי' אצטרופי נמי לא מצטרף דה""ל כנודר עצמו אפ""ה אי לאו משום כבוד רבו היה אומר רבינא לתלמידיו שיתירוהו, ומדלא עבד הכי ש""מ לא יאלי למשרי נדרא באתרא דרביה."	נדרים ח:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כז. מי הם יראי שמי ומה שכרם? 	"בני אדם שיראים להוציא שם שמים לבטלה, ושכרם שתזרח להם שמש צדקה ומרפא. [ובפי' הריא""ף (על עין יעקב) כתב שלר""ש בן לקיש יראי שמי הם כל הצדיקים, ושכרם שיתרפאו לעתיד לבוא]."	נדרים ח:		
