#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	לב. א 'בראשונה היה נטמן יום שנים עשר חודש כדי שיהא חלוט לו התקין הלל שיהא חולש מעותיו ללשכה ויהא שובר את הדלת ונכנס אימתי שירצה הלז יבא ויטול את מעותיו' מה שמענו מכאן לענין הרי זה גיטיך ע&quot;מ שתתני לי מאתים זוז	"רבא רצה לדייק מכאן שאם נתנה בעל כרחו אינה מגורשת שדוקא כאן זה תקנה מיוחדת מתקיף לה רב פפא ואיתימא רב אשי שאולי בפניו ודאי נתינה והוא תיקן גם שלא בפניו<p dir=""rtl"">א&quot;ד שרבא אמר שבפניו הוי נתינה והוא תיקן שלא בפניו והם א&quot;ל שאולי בשניהם לא הוי נתינה והוא תיקן מה שנצרך שלא בפניו.</p>"	ערכין לב.		תשיעי
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	לב. ב בתי בדים וכד', שדות, חולסית ומצולה, האם דינם כבתי ערי חומה ומנין? </p>	"<p dir=""rtl"">""הבית"" ממעט דוקא בית ולא שדות, ""אשר בעיר"" מרבה כל שבעיר בתי בדים מרחצאות מגדלות ושובכין ובורות שיחין ומערות. חולסית ומצולה ר""מ אומר כבתים ור' יהודה אומר כשדות.</p>"	ערכין לב.		תשיעי
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	לב. ג בית הבנוי בחומה מה דינו ומנין?</p>	"<p dir=""rtl"">ר' יהודה אומר אינו כבתי ערי חומה ור""ש אומר הכותל החיצון הוא חומתו. ושניהם דרשו ""כי ביתה בקיר החומה ובחומה היא יושבת"" ר""ש אומר כפשטיה שהיא בעיר חומה ור' יהודה סבר בחומה היא יושבת ולא בעיר חומה.</p>"	ערכין לב.		תשיעי
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	לב. ד בגדר עיר חומה: כיצד נדרש &quot;אשר לוא חומה סביב&quot;, וכמה בתים יהיו בה [ואלו ערים מוזכרים שהיו ערי חומה]?	"&quot;חומה&quot; ולא שגגותיה חומתה, &quot;סביב&quot; פרט לטבריא שימה חומתה. &quot;אשר לוא חומה&quot; אפ' שאין לה עכשיו.<p dir=""rtl"">גדר העיר שלוש חצירות של שתי בתים מוקפות חומה מימות יהושע בן נון כגון קצרה הישנה של ציפורי וחקרה של גוש חלב ויודפת הישנה וגמלא שבגליל וגדוד שבעבר הירדן וחדיד ואונה וירושלים וכן כיוצא בהן. ירושלים ר&quot;ל כירושלים אבל בירושלים אין הבית חלוט, או שזה ירושלם אחרת. לאביי כל עיירות בגליל עד גמלא וכל העירות שבעבר הירדן עד גדוד ורבא אמר גמלא דוקא שבגליל ולא אחרת שהיתה במקום אחר וגדוד דוקא שבעבר הירדן.</p>"	ערכין לב.		תשיעי
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	לב: א למה הוצרכה המשנה למנות הערים המוקפות חומה?</p>	"<p dir=""rtl"">ר""א בר""י או ר' ישמעל בר""י לחד מ""ד סוברים שמנאום ולא אלו בלבד אלא כל שתעלה לך מסורת מאבותיך שמוקפת חומה מימות יהושע בן נון דינה כמותם שקדושה ראשונה קדשה לשעתה ולעתיד לבא. ר' ישמעל בר""י סובר שקידשום שקדושה ראשונה קדשה לשעתה ולא לעתיד לבא דכתיב ""וישבו בסוכות כי לא עשו מימי יהושע בן נון כן בני ישראל"" וכי עד אז לא עשו אלא מקיש ביאתם בימי עזרא לביאתם בימי יהושע מה שם מנו שמיטין ויבלות וקדשו ערי חומה גם כאן וכתיב ""והביאך ה' אלהיך אל הארץ אשר ירשו אבותיך וירשתה"" מה הם קידשו אף אתה [ואידך שבטלו יצה""ר והגין עליהם כסוכה, ואשר ירשו אבותיך דורש כיון שירשו אבותיך ירשתה אתה].</p>"	ערכין לב:		תשיעי
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	לב: ב האם כשחזרו לארץ קדשו יובלות, ולענין מה?	"יובל ודאי שלא נהג דכתיב &quot;לכל יושביה&quot; בזמן שכל יושביה עליה וכתיקונן כל אחד במקומו [ומה שנהג לפני החורבן זה אחר שירמיה החזירן ויאשיהו מלך עליהם].<p dir=""rtl"">אלא מנו יובלות לקדש שמיטין, לר' יהודה שסובר ששנת חמישים עולה לכאן ולכאן לא מנו כלל.</p>"	ערכין לב:		תשיעי
