#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	קמח. זה החזיק באילנות וזה החזיק בקרקע 1) במה מדובר 2) מה יש לבעל האילנות? 	"1) לרשב""ם במוכר שדה אילן לשני לקוחות לאחד מכר הקרקע ולאחד מכר האילנות וקנו בקנין חזקה, דאחד רפק בקרקע פורתא והשני פשח באילנות.ולר""י (בתוד""ה זה) מדובר בחזקת ג' שנים,באילנות לאחד ובקרקע לאחר. לרשב""ם ולפי' השני בתוס' (בד""ה לימא) מיירי בין בג' אילנות ובין בב'. ובפי' הראשון כתבו דמיירי דוקא בג' אילנות.<br>2) לרב זביד קנה אילנות לפירותיהן בלא קרקע, שאם יבשו האילנות לא יטע אחרים במקומם. לרב פפא קנה אילנות וחצי קרקע, ופירש רשב""ם שלאו דוקא חצי קרקע אלא קרקע הצריך לאילנות תחתיהן וביניהן וחוצה להן כמלוא אורה וסלו. אי נמי דוקא קאמר חצי, וכגון שכל הקרקע צריך לאילנות וגם מכר קרקע זה לחבירו. והתוס' פירשו בשם ר""י שלרב פפא קנה מקום הגזע שאם יתייבשו יטע אחרים<br>במקומם."	בבא בתרא לז.ותוס'		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	קמט. מכר שנים או שלשה אילנות ושייר קרקע לפניו מה הדין ומדוע? 	"לרשב""ם בשני אילנות מחלוקת ר""ע ורבנן. לר""ע דאמר מוכר בעין יפה מוכר אית ליה קרקע, לרבנן דאמרי מוכר בעין רעה מוכר לית ליה. ובשלשה אילנות לכו""ע קנה קרקע. לתוס' (ד""ה מכר) בשלשה אילנות המחלוקת אבל בשני אילנות לכו""ע לא קנה, דהא דתנן לקמן פא,א קנה ג' קנה קרקע מוקי נמי לר""ע א""כ לר""ע בשנים לא קנה קרקע, ואע""ג שבעלמא בג' אילנות קנה קרקע לכו""ע שאני הכא דמיירי כגון שאין שם קרקע אלא לצורך האילנות ופירש בהדיא שמשייר הקרקע לעצמו, או בשדה גדולה ואומר בפרוש כל הקרקע משייר."	בבא בתרא לז: ותוס'		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"קנ. כרם שיש בין שורה לשורה פחות מדי אמות לר' שמעון אינו כרם.<br>למאי נפק""מ? "	"הרשב""ם כתב שהמביא זרע לשם אינו לוקה, ושמותרים באכילה. והתוס' (ד""ה אינו כרם) כתבו שאין צריך להרחיק זרע ד' אמות אלא שלשה טפחים <sup>פג</sup>, ולענין מי שנטע כרם ולא חיללו שאינו חוזר מן המלחמה.<span style=""font-size: 12pt !important; color: #504f4b;"">
<br>פג.  ובדרך אמונה  (כלאים פ""ז ה""ב בבאור הלכה)  כתב שברשב""ם כאן משמע שא""צ להרחיק כלל מהם וזהו כמ""ד בירושלמי שמותר להדלותן ע""ג זרעים דכמאן דליתנהו כלל דמי, ודלא כתוס' .</span>"	בבא בתרא לז: ותוס'		
