#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	למה אסור לעשות רפואה בשבת?	גזירה משום שחיקת סממנים	סימן שכח סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	על מי לא נאמר בו האיסור רפואה?	"כל מי שמותר לעשות מלאכה דאורייתא ע""י גוי מותר לעשות רפואה (כך מבואר מב""י)"	סימן שכח סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו המדריגות של חולים בשבת?	"♦ עיין תרשים בסוף הספר ♦<br><img src=""paste-82547bd142f3928c52438092ca49317115514fb3.jpg"">"	סימן שכח סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו בכלל חלה כל גופו?	"אם חלה כל גופו או שנפל למשכב, וביאר הערוה""ש (סעי' י""ט) דאם נחלש כל הגוף אע""פ שהוא מתחזק והולך אך הילוכו בכבידות ובחלישות דינו כנפל למשכב ומותר בכל רפואה"	סימן שכח סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בחולה שיש בו סכנה?	"מצוה לחלל עליו את השבת דכתיב וחי בהם ולא שימות בהם (מ""ב ס""ק ד'), והזריז הרי זה משובח"	סימן שכח סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין 1) בשואל 2) בנשאל?	"1) הרי זה שופך דמים (טור בשם ירושלמי פ""ח ה""ה) שהוא מחמיר שלא לעשות שום דבר זולת שאלת רב (פרישה ס""ק ד'), ובעוד שהוא הולך לשאול יחלש החולה יותר ויכול להסתכן (מ""ב ס""ק ו'), אמנם ביאר הערוה""ש (סעי' ב') דזהו דוקא כשזמנו בהול אבל בחולה המורגל יכול להתיישב ולשאול שאלות, ומסיים וכן מנהג העולם 2) הרי זה מגונה (טור בשם ירושלמי שם), וביאר התרוה""ד (ח""א סי' נ""ח, ח""ב סי' קנ""ו) שהיה לו להודיע לבני עירו קודם שיצטרכו לו (מג""א ס""ק א', מ""ב ס""ק ו'), ופרישה (ס""ק ד') פי' בענין אחר דמיירי ברב שמקפיד על מי שמתיר לעצמו ואינו שואל מפני שמקפיד על כבודו שלא להורות שום דבר זולתו"	סימן שכח סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה יעשה אם החולה עצמו מתיירא לעבור עליו את השבת?	"כופין אותו ומדברים על לבו שהוא חסידות של שטות (רדב""ז, מג""א ס""ק ו', מ""ב ס""ק ו')"	סימן שכח סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין ברפואה שאינה ידוע?	"הרמב""ם כתב דצריך להיות רפואה ידוע, והקשה הפמ""ג (א""א ס""ק א') הרי קיי""ל דספק פיקוח נפש להקל, אלא פי' דהרמב""ם מיירי בחולה שאין בו סכנה ולאיסור דרבנן דרפואה לא מקילין אלא ברפואה ידוע, אכן פשטות המג""א (ס""ק א') ומ""ב (ס""ק ה') משמע דס""ל דאפי' בחולה שיש בו סכנה צ""ל רפואה ידוע, וצ""ל דמיירי כשאינו יודע אם דבר זה מרפא כלל {וכ""ת א""כ אפי' בחול אסור משום דרכי אמורי, י""ל דמצינו במ""ב לעיל (סי' ש""א ס""ק ק""ו) דלפי הרא""ש מותר לצאת בקמיע שאינו מומחה בחול ולא בשבת דאין בו משום דרכי אמורי כיון שידוע שיש לחשים שמרפאים, ועי' מש""כ לקמן (סעי' ג') דהוצאת שן אינו רפואה ידוע ולפיכך אסור ע""י ישראל}"	סימן שכח סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין במכה של חלל?	"כל מכה משינים ולפנים [ובגמ' (ע""ז כ""ח ע""א) איתא משפה ולפנים (רע""א) {ואפשר דשפה אינו בכלל}] הוי מכה של חלל ומחללין עליו את השבת, וכתבו רבינו יונה והרשב""א דדוקא כשנתקלקל אחד מהאברים [והגר""א משמע דאפי' אם רק כאיב ליה טובא מחללין, ויש לדחות דמיירי בשיניים שהם קשים ואין שייך בהם מכה כ""כ, וצ""ע (ביה""ל ד""ה ודוקא)], ואפי' אם מסתפק אם נתקלקל אחד מאבריו הפנימיים ג""כ מחללין (ביה""ל ד""ה ודוקא), וכתב הערוה""ש (סעי' כ""א) שמשערין מהכאב ומיסורין של החולה שיש לו מכה באברים הפנימיים"	סימן שכח סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בשיניים עצמם?	"הוי איבעיא דלא איפשיטא בגמ' מפני שהם קשים, ונקטינן ספק נפשות לקולא היכא דכאיב ליה טובא וחלה כל גופו [וצריך לדחוק לשון המג""א (ס""ק ב') דמשמע דצריך מכה ג""כ (שעה""צ ס""ק ג')] [ואע""פ שהר""ן משמע דאפי' אם כאיב ליה טובא הוי רק כמיחש בעלמא, תי' הב""י דהיינו רק סברת הדיחוי של הגמ' ולא להלכה, והמג""א (ס""ק ב') תי' דהיינו ללמד דמיחוש בעלמא אסור אפי' ע""י גוי], וזהו דוקא אם הכאב חזק מאד אבל מיחוש בעלמא לית לן בה (ערוה""ש סעי' כ""ב)"	סימן שכח סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מאי שנא צפידנא משאר חולי שיניים?	"צפידנא הוא חולי שמתחלת בפה ומסיימת בבני מעיים וסימנה כשנותן כלום לתוך פיו דם יוצא מבין השיניים [והרמב""ם ס""ל דצפידנא הוא במקום החניכיים (שעה""צ ס""ק ב')], וכתב הב""ח דהוא סכנה שידוע לחז""ל ולפיכך מחללין עליו אפי' אם החולה והרופא אומרים שא""צ לחלל שבת, משא""כ בשאר כאיבי שיניים רק מחללין בסתם אבל אם החולה או רופא אומרים שא""צ אז אין מחללין (מ""ב ס""ק ח') [אבל דבר שהסכימו כל הרופאים שאין זה סכנה אז אין מחללין עליו (שמירת הגוף והנפש מבוא סי' ו' בשם ריש""א), ור""י באק רצה להוסיף שבדרך כלל אמרינן נשתנה הטבע ומ""מ יש דברים שאפ""ה נוהגין לחוש לה כגון מציצה ובשר ודגים, {ובאמת במציצה יש סוברים שהוא חלק ממצות מילה (בנין ציון סי' כ""ד) בשם הפלאה (כתובות ה' ע""ב), ואפי' בלא""ה כתב הדברי מלכיאל (ח""ד סי' פ""ו - פ""ז) דאפי' בזמן חז""ל לא היה סכנה כ""כ ואפ""ה חששו לו על כן בזה""ז נמי חיישינן לה (עי' מ""ב עו""ה סי' של""א הע' ח')}]"	סימן שכח סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר להוציא שן שמצטער עליו הרבה?	"מותר ע""י גוי, וביאר האיסור והיתר דבאמת הוא חולי שיש בו סכנה אבל אין הוצאת השן רפואה ידוע דאדרבה לפעמים יש בו חשש סכנה, ורק ע""י סממנים אמרינן לעיל דמחללין עליו את השבת אפי' ע""י ישראל [וכל זה דלא כפמ""ג (א""א ס""ק ג') דס""ל דמיירי בחולה שאין בו סכנה, ולא ראה האיסור והיתר בפנים (שעה""צ ס""ק ו') {ונראה דהפמ""ג לשיטתו לא ניחא ליה באיסור והיתר דהפמ""ג לעיל כבר כתב דאפי' בספק רפואה מותר בחולה שיש בו סכנה}, והערוה""ש (סעי' כ""ג) פי' כהפמ""ג]"	סימן שכח סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו האיסור דאורייתא בהוצאת השן?	"כתב המג""א (ס""ק ג') דהוא איסור דאורייתא דחובל בחבורה, והשיג עליו הביה""ל (ד""ה ומצטער) דיהא פטור דהוי פס""ר דלנ""ל, וכ""כ הנזירות שמשון {ומה שכתב הביה""ל דלר""ש דס""ל דמקלקל בחבורה חייב ה""נ יהא חייב, צ""ע דהרי מבואר בסנהדרין (פ""ד ע""ב) דאפי' לר""ש פטור כשמוציא קוץ ע""י מחט בשבת דהוי מלאכה שאצל""ג, ותי' המ""ב עו""ה (הע' ק""י) דמיירי כשהוא מלאכה שצריכה לגופה}, ולפיכך כתב הביה""ל דיש להקל להוציא השן ע""י גוי אפי' כשאינו חולה כל גופו, וכן מקיל הגר""ז דהוי שבות דשבות במקום מקצת חולי, ואפ""ה המ""ב (ס""ק י""ב) אינו מקיל להוציא השן ע""י ישראל אפי' בחולה כל גופו [ואפי' למתירין בשבות דרבנן ע""י ישראל (שעה""צ ס""ק י') {דבזה הוא חושש להמג""א דהוי מלאכה דאורייתא}]"	סימן שכח סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לישראל לסייע הגוי המוציא את השן?	"הקשה הט""ז (ס""ק א') סתירה בגמרות, במכות (כ' ע""ב) אמרינן שהניקף נמי חייב מפני שהוא מסייע שמזמין השערות למקיף, ובביצה (כ""ב ע""א) במיכחל עינא דקא עמיץ ופתח אמרינן מסייע אין בו ממש, וחידש הט""ז דמיכחל עינים מותר דכבר פתוח עיניו ורק בשעת מעשה הוא מסייעו על זה אמרינן מסייע אין בו ממש משא""כ בניקף שקודם שמתחיל להקיף הוא מזמין לו השערות זה יש בו ממש, ומטעם זה ס""ל דאסור לאשה לפשוט את ידיה לגוי כדי שתטול צפרניה ביו""ט דהרי היא מסייע לו, ועל כן הט""ז חולק על הרמ""א וס""ל דאסור לו לפתוח את פיו כדי שהגוי יוציא השן, אכן כתב המ""ב (ס""ק י""א) דהרבה אחרונים חולקים על הט""ז וס""ל דמותר לו לפתוח פיו להוציא השן, וביאר הש""ך (נקה""כ יו""ד סי' קצ""ח) דדוקא בניקף נחשב כמסייע וחייב דבלא""ה יש פסוק לרבות הניקף בלאו, וכן הוא בריטב""א (מכות כ'), וכן נקט הערוה""ש (סעי' כ') להקל {וזהו דוקא במקום חולה אבל בעלמא מסייע אסור מדרבנן, ועי' מש""כ לעיל סי' שט""ז סעי' ה'}"	סימן שכח סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	במכה של חלל האם צריך אומד אם הוא בסכנה?	"כתב הרמב""ן בתורת האדם דמסתמא הוא בסכנה [ואפי' אם אינו מוטל במטה בתמידיות (ערוה""ש סעי' כ""ד)], אבל אם ידוע שא""צ לחלל שבת על אותו חולי, וכ""ש שאומר החולה או רופא דא""צ לחלל, אז אין מחללין עליו (ב""י, מ""ב ס""ק ט""ו) {ומכאן משמע דמה שאומרים החולה ורופא שא""צ לחלל עדיף ממה שאומרים העולם, וא""כ צ""ע מש""כ למעלה בשם ריש""א דאם ידוע לכלל דצפידנא אינו סכנה אין מחללין עליו, ותי' ר""י באק דידוע לכל גרוע טפי מהסכמת כל הרופאים}"	סימן שכח סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	בחולה שיש בו סכנה, האם מותר לעשות שאר מלאכות שאין במניעת הדבר עושה סכנה?	"הב""י הביא רש""י דס""ל דאסור ואח""כ הביא המגיד משנה דמקיל [היכא דיש בו צורך קצת (מ""ב ס""ק י""ד)], וכן דייק המג""א (ס""ק ד') מלשון המחבר דס""ל כהמגיד משנה, והביה""ל (ד""ה כל) הביא דזהו ג""כ דעת התשב""ץ, וכן הוא פשטות האו""ז בשם הר""ר גרשום [ויש לדחות דברחיצה איכא נמי פיקוח נפש], ויש בזה סתירה במאירי [ויש לחלק דחיזוק אבריו נמי מוציאו מחזקת סכנה], וכ""כ הרדב""ז [וביאר רב אלחנן (קובץ הערות סי' י""ח) דהוי כמו מילה בשבת דכל זמן שלא סילק ידו מותר לחזור אפי' על ציצין שאינן מעכבין, והמנח""ש (ח""א סי' ז') ביאר דקבעו חז""ל דמותר לעשות הכל כדי שלא יבואו לטעות ולהימנע מלעשות מה שצריך], אכן יש הרבה ראשונים (רש""י, ר""ת, ר""י, תוס' ישנים ביומא, תוס' פרק מפנין, מאירי פרק מפנין, תשובת הרשב""א, או""ז בשם הר""ר אליעזר) שחולקים על המגיד משנה א""כ בודאי נכון להחמיר באיסורי תורה שהרי אין בזה סכנה {אבל משמע דבאיסורי דרבנן יש להקל כהמגיד משנה}, אבל היכא דיש חשש שע""י מניעת דבר זה יחלש ויכבד חליו לכו""ע מחללין עליו (מ""ב ס""ק י""ד, ביה""ל ד""ה כל)"	סימן שכח סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	חולה שיש בו סכנה שצריך לשתות חלב בכל יום האם מותר לחלל עליו את השבת?	"כתב הביה""ל (ד""ה שממתין) בשם הרמב""ן (מלחמות שבת פכ""ב) ורשב""א (כתובות ס' ע""א) כיון אינו מסוכן בשביל פעם אחת אסור לחלל עליו את השבת באיסור דאורייתא, וכ""כ הערוה""ש (סעי' כ""ד)"	סימן שכח סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם צריך להמתין עד שהוא נעשה חולה?	"בין בחולה שיש בו סכנה בין בחולה כל גופו אם ודאי יבא אין צריך להמתין אבל אם אינו ודאי ולא יפסיד כלום אם ימתין צריך להמתין (מנח""ש ח""ב סי' ל""ד אות ל""ז)"	סימן שכח סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין במכה שאינו של חלל?	"מסתמא אין מחללין עליו עד שישאל החולה או רופא והם אומרים שצריך לחלל או הם מסופקים [כן הגיה רע""א] אם יכבד עליו החולי ויסתכן (מ""ב ס""ק י""ז)"	סימן שכח סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו ציורים שנחשבים חולה שיש בו סכנה?	"1) מכה שעל גב היד ורגל [ופשוט דהיינו בחבורה משונה דאפי' בחול ממהר לטפל בה (חוט שני ח""ד פפ""ט ס""ק י""א)]<br>2) מי שבלע עלוקה (ע""ז י""ב ע""ב)<br>3) שנשכו כלב שוטה או נחש"	סימן שכח סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו עוד דברים שנחשבים כחולה שיש בו סכנה?	"1) מכה מחמת ברזל [אפי' אם אינו בחלל ואינו על גב היד ורגל (מ""ב ס""ק י""ח)], ורע""א מציין לתבואות שור (סי' מ""ד ס""ק ד') דמסתפק אם מיירי בהכאה בכח או אפי' חיתוך בנחת, והערוה""ש (סעי' כ""ו) ס""ל דוקא בכח דפדעתא משמע ע""י קורנס גדול המכה בכח {ולענ""ד אם טעם הסכנה דברזל הוא מחמת tetnis וכדומה אז יש חשש סכנה אפי' בנחת}<br>2) ענבתא [שחין הבא בפי הטבעת] (hemeroids)<br> 3) סימטא (furuncle - boil)<br>4) אישתא צמירתא [לרש""י חם ביותר, לרמב""ם מסמר הבשר מחמת קור (shivers)]"	סימן שכח סעיף ז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בקדחת המצוי בזמנינו?	"כתב הט""ז (ס""ק ב') דאין זה סכנה שתחילת קר וסופו חם, והקדחת המסוכנת היא קרירות וחמימות בבת אחת (מ""ב ס""ק כ')"	סימן שכח סעיף ז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין במי שאחזו דם?	"אם אחזו הרבה [אע""פ שהוא הולך על רגליו וביום ראשון] הוי חולה שיש בו סכנה ומקיזין אותו אפי' ע""י ישראל [כדמבואר בבכורות (ל""ג ע""ב)], אבל אם אחזו במקצת הוי מיחוש בעלמא ואסור [כדמבואר בשבת (נ""ג ע""ב)] (גר""א ס""ק כ""ב, מ""ב ס""ק כ""א) "	סימן שכח סעיף ח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בחולי עין?	"כולם [יש בו ציר, שותת דמעות או דם או ריר, וכן קידחא דהוא חמימות (מ""ב ס""ק כ""ג, רש""י ע""ז כ""ח ע""ב)] נחשבים כחולה שיש בו סכנה דשורייקי דעינא בליבא תליא (מ""ב ס""ק כ""ב), וכל זה בתחילת חולי או אמצע חולי אבל בסוף חולי אינו כחולה שיש בו סכנה שכבר תש מחלתו, וכ""ש להגביר אור עיניו אינו כחולה שיש בו סכנה (מ""ב ס""ק כ""ד)"	סימן שכח סעיף ט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מכה שעל בשרו, מה הדין אם 1) רופא 2) סתם ישראל 3) סתם גוי, אומר שהוא סכנה?	"1) נאמן, ואפי' רופא עכו""ם {דאינו רוצה להרע את עצמו} 2) הטור כתב בשם הר""י דסתם ישראל נאמן דספק נפשות להקל, וכן פסק המחבר, וזהו דוקא כשהוא אומר שהוא מכיר החולי [וגם אינו נאמן להכחיש רופא, והערוה""ש (סעי' ט""ו - ט""ז) הביא חולק על זה] (מג""א ס""ק ז', מ""ב ס""ק כ""ז), אכן הביה""ל (ד""ה ויש) הביא מרמב""ם ור""ן דדוקא רופא נאמן ולא סתם אדם, ולמעשה פסק המ""ב (ס""ק כ""ח, ביה""ל ד""ה ויש) דמשום סכנת נפשות יש לסמוך על הטור והמחבר אבל לכתחילה אם אפשר עדיף לעשות ע""י עכו""ם 3) כתב האיסור והיתר דאינו נאמן (רמ""א), וביאר רע""א בשם הלבוש דדוקא ישראל שמצווה על שבת ואומר לחללו נאמן (מ""ב ס""ק כ""ט)"	סימן שכח סעיף י		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם החולה אומר שהוא צריך תרופה פלונית והרופא חולק עליו?	"המג""א (ס""ק ו') הביא מרדב""ז דהחולה נאמן אלא אם אומר הרופא שהתרופה יזיקהו דאז הרופא נאמן [ואפי' בחול (רע""א)], אמנם ביאר הביה""ל (ד""ה ורופא) דזהו דוקא כשנחלקו אם יש לו החולי אז אמרינן דהחולה נאמן משום לב יודע מרת נפשו אבל אם מודים שיש לו מחלה פלונית אלא שנחלקו איזה תרופה מועיל אז הרופא נאמן דהוא יודע חכמת הרפואה יותר מהחולה [חוץ מציור שהחולה יודע בטבע גופו שתרופה זו עדיף לו], ומ""מ היכא דיש חשש שיטרוף דעתו בכל אופן שומע לחולה, וה""ה בחיה בתוך ז' ימים דשומעין לה ולא לרופא היינו דוקא כשנחלקו אם היא מרגשת חולשא באבריה אבל אם נחלקו איזה תרופה טוב לה שומעים לרופא, ובכל אופן היכא שאומר הרופא שמזיקהו שומעין לרופא"	סימן שכח סעיף י		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם נחלקו שני רופאים אבל אחד מהם בקי טפי?	"יש בזה מח' לקמן (סי' תרי""ח) והסכימו כמה אחרונים דשומעים לבקי בין להקל בין להחמיר (ביה""ל ד""ה ואם)"	סימן שכח סעיף י		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מחללין שבת להציל אדם אחר מלעשות עבירה?	"בדרך כלל אין מחללין שבת אבל אם משער שהנאנס ימסור נפשו למיתה אז מחללין שבת (מ""ב ס""ק ל""א), ועי' מש""כ לעיל (ס""ס ש""ו)"	סימן שכח סעיף י		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם שומעים לנשים לחלל שבת?	"רש""י ס""ל דאין שומעין לנשים אלא שהם מצטרפין עם אחרים [אבל מודה דשומעים להם ביולדת שהוא אומנות המסורה לנשים], אבל הר""ן חולק על רש""י וס""ל דשומעים לנשים (ב""י), וכן קיי""ל"	סימן שכח סעיף י		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם יש מח' שנים כגנד שלשה?	"רש""י ס""ל דאזלינן בתר השלשה [ועל זה מהני אשה להצטרף עם השנים להיות שלשה כנגד שלשה], והר""ן ס""ל דאין חילוק בין שנים ושלשה (ב""י)"	סימן שכח סעיף י		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בחולה שצריך לחלל שבת לשמונה ימים?	"אפ""ה מותר להתחיל בשבת אע""פ שנמצא שיחלל ב' שבתות, וכגון שאינו יכול להמתין עד מוצאי שבת (מ""ב ס""ק ל""ב) [ודלא כפר""ח דס""ל דאפי' אם יכול להמתין עד מוצאי שבת מותר להתחיל מיד]"	סימן שכח סעיף יא		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"למה אין מחללין שבת ע""י 1) גוים 2) קטנים 3) נשים/כותיים?"	"1) כתב הרא""ש משום דזימנין ליתנייהו ואתי ג""כ לאהדורי בתרייהו ויבא לידי סכנה, אבל תוס' והר""ן פירשו משום דחיישינן שמא יתעצלו, ונפק""מ היכא דליכא למיחש לעצלות דלפי הרא""ש ג""כ מחללין ע""י ישראל ולפי תוס' והר""ן מחללין ע""י גוים, והראבי""ה ורמ""א פוסקים כתוס' והר""ן, והט""ז (ס""ק ה') פסק כהרא""ש, והמ""ב (ס""ק ל""ז) הביא דעת הרא""ש {ונראה דלהלכה פסק המ""ב כהרמ""א וכמ""ש במ""ב לעיל (סי' רע""ח ס""ק ב'), אבל הביא הט""ז למימר דאין למחות ביד המקילין וכמ""ש במ""ב לקמן (ס""ק ל""ט), וכ""כ הא""א מבוטשאטש דנוהגין כהרמ""א, והערוה""ש (סעי' ז') פסק כהט""ז [וע""ע בערוה""ש (סעי' כ""ח), וצ""ע], ועי' אג""מ (או""ח ח""ה סי' כ""ה) ושבט הלוי (ח""ח סי' ע""ד)} 2) ה""נ כתב הרא""ש משום דזימנין ליתנייהו ואתי ג""כ לאהדורי בתרייהו ויבא לידי סכנה [והר""ן כתב דלפי הרמב""ם אין עושין ע""י קטנים כדי שלא תהא שבת קלה בעיניהם, ולפי""ז קשה למה נקט קטנים בהדי גוים (ב""י), ובהגהות והערות (ס""ק י""ג) הביאו דבר""ן בפנינו ליתא קטנים, ושמא גירסא משובשת היה להב""י], וה""נ לפי תוס' והר""ן משום שלא יתעצלו אבל אם יודע שלא יתעצלו עושין ע""י קטנים (מ""ב ס""ק ל""ו) 3) כתב הרא""ש שמא יאמרו דאין שבת נידחת מפני פיקוח נפש ומפני כך מוסרים אותה לאשה ומתוך כך יבואו להתעצל במלאכה, והרמב""ם כתב כדי שלא תהא שבת קלה בעיניהם (ב""י, מ""ב ס""ק ל""ג)"	סימן שכח סעיף יב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו הפשט מפני שמצטרפין לדעת אחרת?	"1) רש""י פי' דהם מצטרפין עם רופאים כנגד רופאים אחרים לומר שצריך לחלל עליו שבת [ולא קיי""ל כרש""י]<br>2) הרא""ש פי' דזהו הטעם דאין מוסרים המלאכה לנשים וכותיים מפני שהם מצטרפין לדעת אחרת, ור""ל יעלה בדעתם שלא ניתן שבת לידחות אפי' מפני פיקוח נפש ומתוך כך יבואו להתעצל<br>3) הר""ן כתב דהם מתעסקים עם ישראלים גדולים דאז לא יתעצלו"	סימן שכח סעיף יב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה הדין אם אין אחרים שיעשו אלא אלו הנ""ל?"	"כתב רבינו ירוחם פשוט דמחללין על ידיהם (ב""י), וכ""כ התשב""ץ וריא""ז (מ""ב ס""ק ל""ד)"	סימן שכח סעיף יב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מהו פשט דמחללין ע""י גדולי ישראל?"	"הב""י פי' גדולים לאפוקי קטנים אבל לאו דוקא גדולים בחכמה, אבל הט""ז (ס""ק ה') ס""ל דיש מצוה מן המובחר לחלל ע""י ת""ח גדולים בחכמה [להראות שכשם שהקב""ה צוה לנו על השבת כך צוה לנו לחלל שבת בשביל חולה שיש בו סכנה (ערוה""ש סעי' ז')], והמ""ב (ס""ק ל""ד) הביא מרמב""ם ועוד ראשונים כהט""ז"	סימן שכח סעיף יב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם עושין בשינוי לכתחילה?	"ביולדת בודאי לכתחילה עושין ע""י שינוי, ולגבי שאר חולים ס""ל לרמב""ן ה""נ עושין ע""י שינוי לכתחילה אבל המגיד משנה מדייק מהרמב""ם דביולדת דוקא החמירו, והרמ""א פסק כרמב""ן דעושין ע""י שינוי בכל חולה לכתחילה, והוסיף המ""ב (ס""ק ל""ה) דה""ה אם נתאחר קצת ע""י שינוי אבל אין החולי בהול נמי מתאחרים מעט [א""נ עושים ע""י שנים ולא אחד (חוט שני ח""ד פפ""ט ס""ק כ""ג)]"	סימן שכח סעיף יב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם הוא צד דגים ביחד עם התינוק שהוא מציל?	"כל זמן שאינו מכוין לכך בודאי מותר, ואם הוא מכוין לכך לפי הרבה ראשונים אסור אבל רע""א הביא מר""ן דאפי' אם מכוין מותר, ולכו""ע אסור למרבה בפעולה בשביל זה (שעה""צ ס""ק י""ז), ואם רק מכוין לצוד דגים עי' בביה""ל לעיל (סי' שט""ז סעי' ז' ד""ה הצד) דמסתפק אם הוא חייב {ומסתבר דפטור דאזלינן בתר המעשה ולא המחשבה וכמ""ש במנחות (ס""ד ע""א)}"	סימן שכח סעיף יג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם ננעל דלת בפני תינוק?	"הוי נמי חשש פיקוח נפש ומותר לשבור את הדלת, וביאר הערוה""ש (סעי' ח') דאינו יכול לשברה סתם דרך קלקול דגם זה יבעית התינוק אלא צריך לשברה דרך פיצול ולפיכך העצים יהיו ראוין למלאכה, וזה מותר מפני שאינו מכוין להעצים [ואם מכוין להעצים תלוי במח' ראשונים הנ""ל]"	סימן שכח סעיף יג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו הסברות לשחוט לחולה ולא ליתן לו נבילה?	"1) הרא""ש הביא ממהר""ם דשבת הותרה והוי כחול משא""כ איסור נבילה {וצ""ב למה אין איסור נבילה נמי הותרה במקום פיקוח נפש (בית מאיר), ואפשר משום ששחיטה הותר מכללו ביו""ט לאוכל נפש א""נ אפי' בשבת אצל קרבנות משא""כ נבילה, וכ""ת דאשכחן נבילה נמי הותרה מכללו אצל מליקה י""ל דהיינו דוקא למ""ד שחיטת עוף מן התורה} [וכתב הרשב""א דזה תלוי אם שבת הותרה או דחויה וס""ל דשבת דחויה, וכן דייק הב""י מרמב""ם ור""ן דשבת דחויה ולא הותרה (ב""י, מ""ב ס""ק ל""ט), ועי' בערוה""ש (סעי' ה') דאע""פ שמצינו ביומא (דף ו') נפק""מ בין הותרה לדחויה אם צריך להדר אחר טהורים כאן לכו""ע א""צ להדר אחר נבילה]<br>2) הראב""ד פי' מפני שכבר נידחת משום הבערה ובישול דממ""נ צריך לחלל שבת [ולפי""ז אם הנבילה מוכנת לאכילה לא ישחוט]<br>3) הר""ן פי' משום שעובר על כל כזית וכזית [והמג""א (ס""ק ט') הוסיף אפי' בפחות מכזית דחצי שיעור אסור מן התורה]<br>4) הרא""ש פי' משום שהחולה קץ באכילת איסור ויפרוש ויסתכן<br>5) הרשב""א פי' משום שאין מחללין ע""י גוים"	סימן שכח סעיף יד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה הדין אם אין שייך כל הטעמים הנ""ל כגון: 1) אם מוכן בפניו איסור דרבנן 2) החולה אומר שאינו קץ בה 3) אם צריך הגוי לחמם היין?"	"1) כתב המג""א (ס""ק ט') דלפי המהר""ם דהותרה עדיף לשחוט {וצ""ב דמן התורה א""צ לחלל שבת כלל}, אבל לא שייך סברת הר""ן וגם מסתמא לא קץ בה ולפיכך הכריע המ""ב (ס""ק ל""ט) בודאי מוטב להושיט לו האיסור דרבנן 2) לא שייך טעם הרא""ש דהוא קץ אבל שייך השאר סברות, והמ""ב (שם) אינו מכריע אלא לגבי קטן דאז בודאי עדיף להאכילו הנבילה {דליכא איסור דאורייתא באכילת קטן נבילה, ונראה דאם הקטן יכול לשחוט אז דינו כגדול} 3) כתב ההגהות מרדכי דיתן לו היין נסך, וביאר הדרכ""מ (ס""ק ט""ו) מפני שאינו אלא איסור דרבנן וגם מסתמא לא קץ בה, ועוד הוסיף המג""א (ס""ק ט') דאפשר לשמרו שלא יבא לידי ניסוך, ומ""מ עדיין שייך סברת הרשב""א דאין עושין מלאכה ע""י גוי כלל וכדעת הט""ז, ומסיים המ""ב (שם) אין למחות ביד המקילין לחמם היין ע""י ישראל {וה""נ מבואר דהמ""ב ס""ל מדינא כרמ""א דרק תלוי אם חיישינן אם הגוי יתעצל אלא שהביא הט""ז למימר שאין למחות ביד המקילין}"	סימן שכח סעיף יד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"לפי הר""ן, מהו הצד בגמ' דעדיף להאכילו טבל ולא תרומה דאיסור תרומה חמור?"	"תי' הערוה""ש (סעי' י') דבשחיטה האיסור נגמר קודם אכילתו משא""כ בטבל ותרומה ממ""נ הוא עובר איסור בשעת אכילה אין עושין איסור חדש של תרומה שהיא חמורה"	סימן שכח סעיף יד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	אם שוחט עוף בשבת, מתי עושין כיסוי הדם?	"במוצאי שבת אם רישומו ניכר וכמ""ש ביו""ד סי' כ""ח (ערוה""ש סעי' י""ב)"	סימן שכח סעיף יד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם אחד צריך גרוגרת, ועשרה הביאו בשבילו?	"יש לכולם שכר טוב מהקב""ה [ואין לעבור אפי' על איסור דרבנן להודיע האחרים שאין צורך להם (שבט הלוי ח""ח סי' קצ""ג ס""ק ב')]"	סימן שכח סעיף טו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לשנים לחלל שבת אם סגי בחילול של אחד?	"חידש הביה""ל (ד""ה ויש) דכי היכי דאסור להרבות בשיעורים לגבי קציצת גרוגרות כשאין זמנו בהול, ה""נ לגבי ריבוי גברי לא ירבה בחילול שבת אם אפשר באדם אחד {ור""ל, אם אחד יכול לקצוץ שני גרוגרות לא יאמר לשנים שכל אחד יקצוץ אחד, ולפי""ז לכאורה לא יכבד אחד למול ואחד לפרוע ואחד למצוץ בשבת}"	סימן שכח סעיף טו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	חולה שצריך ב' גרוגרות, ויש בפניו עוקץ אחד עם שלשה גרוגרות, וגם 1) שתי גרוגרות בשני עוקצים 2) שתי גרוגרות בעוקץ אחד, מה יעשה?	"1) יקוץ העוקץ אחד עם שלשה גרוגרות דהוא קוצר פעם אחת 2) יקצוץ העוקץ אחד עם שני גרוגרות שהוא ממעט בשיעורים, וה""ה בשאר מלאכות כגון בישול (מ""ב ס""ק מ""ד) [ולגבי חובל שאינו תלוי בשיעור, האור שמח (הל' שבת פי""ח ה""א) ס""ל דאינו עובר על ריבוי שיעורים אם שוחט בהמה גדולה, אבל המנ""ח (סוף קונטרס מוסך השבת) חולק, וכ""כ הטהרת השלחן (ילקוט מפרשים) דצריך לשחוט הבהמה קטנה, וכן מבואר בערוה""ש לעיל (סי' שי""ח סעי' ט""ז) דכתב דלא חיישינן שמא ישחוט עוף גדול, אמנם מסתבר כהאור שמח], ועי' במ""ב לעיל (סי' שי""ח ס""ק י""ג) דיש מח' ראשונים אם ריבוי שיעורים בשבת אסור מדאורייתא או מדרבנן, וכתב שם דהעיקר הוא כשיטות דהוא איסור דאורייתא."	סימן שכח סעיף טז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם זמנו בהול?	"פשוט דאין לדקדק בכל זה (רמ""א)"	סימן שכח סעיף טז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מהו השיטות בסכנת אבר וחולה כל גופו ע""י ישראל?"	"♦ עיין תרשים בסוף הספר ♦<br><img src=""paste-66f6a937f7cf39a78ce4ca5aa64a2b1a02792c9a.jpg"">"	סימן שכח סעיף יז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"לפי הרמב""ן דחולה כל גופו צריך שינוי, מה הדין במלאכה דאורייתא?"	"הרמב""ן הביא ראיה מגונח שיונק חלב דמותר לישראל לעשות שינוי, ואנן קיי""ל דאיסור חליבה הוא איסור דאורייתא, ולפיכך פסק הגר""ז (סעי' י""ט) דמותר לעבור על איסור דאורייתא ע""י שינוי, וכן נקט התהל""ד (ס""ק כ""ב). אכן, מבואר ממ""ב (ס""ק נ""ד, שעה""צ סי' תצ""ו ס""ק ט') דאינו מותר אלא שינוי באיסור דרבנן, וכ""כ החיי""א (ח""ב כלל ס""ט סעי' י""ב) וקיצור שו""ע (סי' צ""א סעי' י""ז) וערוה""ש (סעי' י""ז). ולגבי הראיה מחליבה תי' השעה""צ (סי' תצ""ו ס""ק ט') דהוא שינוי גדול (מ""ב עו""ה הע' שנ""ז)"	סימן שכח סעיף יז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה הדין בסכנת אבר או חולה כל גופו ע""י גוי?"	"הכל מותר, ודוקא כשצריך לו לאותה שבת (מג""א ס""ק י""א), וחידש הפמ""ג (א""א ס""ק י""א) דהיינו דוקא בחולה שאין בו סכנה אבל בחולה שיש בו סכנה אסור להמתין למוצאי שבת (מ""ב ס""ק מ""ו) {וצ""ע דאמרינן לעיל (סעי' ד') דאפי' בחולה שיש בו סכנה צריך להמתין למוצאי שבת אם אפשר, וצ""ל דהתם מיירי כשמחלל שבת ע""י ישראל אבל כאן מיירי ע""י עכו""ם, אבל עדיין צ""ב דלמה אסור לו להמתין עד מוצאי שבת}"	סימן שכח סעיף יז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"בחולה שאין בו סכנה, באופן שמותר לעשותו ע""י ישראל האם עדיף לעשותו ע""י גוי?"	"כתב החיי""א דאין צריך לעשותו ע""י הגוי (מ""ב ס""ק נ""א)"	סימן שכח סעיף יז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"בחולה שאין בו סכנה ונעשה ע""י גוי, האם מותר לסייעו?"	"בין במלאכה דאורייתא בין במלאכה בדרבנן מותר לסייעו קצת [ואפי' אם אינו חולה (ט""ז ס""ק י""ג, מ""ב ס""ק נ""ט) {היינו במקום חולה אפי' מי שאינו חולה יכול לסייעו, אבל שלא במקום חולה קיי""ל דאסור מדרבנן לסייעו, עי' מש""כ לעיל סי' שט""ז סעי' ה'], אבל אם אינו יכול לעשות בלתי הישראל אסור (מג""א ס""ק ט""ז, מ""ב ס""ק ס') [ורע""א מפקפק דאפי' אם אינו יכול לעשות בלתי הישראל יהא מותר דאינו דומה לזה אינו יכול ולזה אינו יכול דהתם שניהם עושים ביחד משא""כ הכא הישראל רק מכין הגוי לעשותו, ולא קיי""ל כרע""א], ועי' מש""כ לעיל בסעי' ג' דהט""ז ס""ל דרק מותר לסייעו בשעת מעשה ולא קודם לכן וכל האחרונים חולקים עליו (מ""ב ס""ק ס""א)"	סימן שכח סעיף יז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"במקום שאסור לעשותו ע""י ישראל האם קל יותר אם עושהו ע""י החולה עצמו?"	"לא (רמ""א)"	סימן שכח סעיף יז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם התינוק אינו רוצה לאכול?	"כתב הרמ""א דסתם צרכי קטן הוי כחולה שאין בו סכנה [אבל צריך ליזהר שלא ליתן מאכל בתוך הקדירה שיבשל בו הגוי דיש איסור מדרבנן ליתן המאכל בקדירה (חיי""א, מ""ב ס""ק נ""ח) {ולכאורה יש עצה ליתנה ע""י שינוי}]"	סימן שכח סעיף יז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	בחולה כל גופו, האם מותר לטלטל מוקצה?	"כתב הפמ""ג (א""א ס""ק ט""ו) דאינו כשאר שבות ומותר לטלטל מוקצה לחולה כל גופו, ואפשר דבעי שינוי קצת (מ""ב ס""ק נ""ח) ועוד כתב הפמ""ג דגדול אסור לאכול מוקצה אבל בקטן הקילו"	סימן שכח סעיף יז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה הדין במלאכה שאצל""ג?"	"כתב הביה""ל לעיל (סי' רע""ח ד""ה מותר) דאם יש לו עצה אחרת לא יכבה הנר בשביל חולה שאין בו סכנה דמלאכה שאצל""ג חמיר טפי דקרובה מאד לאיסור תורה {ולכאורה כוונתו אפי' אם מכבה ע""י שינוי} [אבל הדגיש הגר""ש פעלדר שליט""א דכביית נורה חשמל אינו מלאכה שאצל""ג דגחלת של מתכת אינו עושה פחם אלא הוי מלאכה דרבנן גרידא ויהא מותר ע""י שינוי, אולם חושש דאינו מועיל לחולה כ""כ, ויש לעיין בזה]"	סימן שכח סעיף יז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	בסכנת אבר, האם מותר לעבור על שאר איסורים?	"הש""ך (יו""ד סי' קנ""ז ס""ק ג') מצדד דמותר לעבור על שאר איסורי תורה [חוץ מחילול שבת] בשביל סכנת אבר"	סימן שכח סעיף יז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לחלל שבת לילך לבית חולים רחוקה להציל אבר או לנוי בעלמא?	"{אם הוא עכשיו במצב שאין בו סכנה בודאי אסור ע""י ישראל, וע""י עכו""ם מותר בסכנת אבר אבל לנוי בעלמא צ""ל שבות דשבות. אמנם, אם הוא עכשיו במצב של פיקוח נפש אז בודאי יש להקל ע""י עכו""ם, ואפי' ע""י ישראל יש כמה סברות להקל:<br>1) ידוע שיש מח' ראשונים אם ריבוי שיעורים דאורייתא, ומבואר באחרונים (קובץ שיעורים, כדי ליישב הוכחה של הר""ן) דה""ה ריבוי במעשה הוי נמי תלוי במח' בראשונים אם הוא דאורייתא, וממילא לנהג המכונית למקום רחוק הוי ריבוי במעשה ותלוי במח' ראשונים [ועי' במ""ב (סי' שי""ח ס""ק י""ג) דמצדד דהוא איסור דאורייתא]<br>2) לפי המגיד משנה יכול לחלל שבת אפי' כשהוא לצורך קצת, וזהו נמי צורך קצת [ועי' במ""ב (ס""ק י""ד) דכתב דבאיסור תורה נכון להחמיר]<br>3) ידוע שרופאים שיכולים להציל האבר או זהירים שיהא נוי הם נמי מומחים יותר לגבי הפיקוח נפש (בשם הגר""ש מילר)<br>4) כתב המנח""ש (ח""ב סי' ל""ה) דיש היתר לרופא ישראל לתפור תפירות יתירות לנוי דומיא דחוזרין על ציצין שאינן מעכבין את המילה כל זמן שהוא עדיין עסוק בו [אכן, יש לחלק דהכא הוא רק הכנה בעלמא ואינו עוסק במעשה הצלה ממש, ועוד זהו דומה להיתר דמגיד משנה דרב אלחנן ביאר המגיד משנה ע""פ ההלכה דחוזרין על ציצין שאינם מעכבין בשבת כל זמן שהוא עסוק בו]<br>5) החברי הצלה לא ירצו להוליכו למקום שיאבד אברו (ר""י באק)}"	סימן שכח סעיף יז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	חולה שנצטנן האם מותר לעשות לו מדורה?	"הרמב""ם ס""ל דלמסקנת הגמ' דוקא יולדת והמקיז דם מחללין שבת לעשות מדורה בשבילם אפי' בתקופת תמוז אבל שאר חולים לא, אבל שאר הפוסקים ס""ל דלמסקנת עושין מדורה לכל חולה שיש בו סכנה, וכן קיי""ל (גר""א ס""ק מ""ד), מיהו כתב הב""ח כיון דלפי הרמב""ם אסור טוב לעשותו ע""י גוי אם אפשר (מ""ב ס""ק ס""ב) {ויש לפרש דלפי הרמ""א לעולם עדיף לעשותו ע""י גוי, אלא אפי' להט""ז הכא מודה דעדיף לעשותו ע""י גוי [והערוה""ש (סעי' כ""ח) כתב דטוב לעשות ע""י גוי כיון דליכא בהלה ואינו נחוץ לזה כרגע, וצ""ע דלשיטתו (בסעי' ז') ס""ל כהט""ז דלעולם צריך לחלל ע""י ישראל ולא ע""י גוי, ואין לומר דמחמיר משום שיטת הרמב""ם דהרי משמע דמחמיר אפי' בהקזת דם והתם מודה הרמב""ם דמדליקין המדורה, ומיהו ר""י באק רצה ליישב דהט""ז מודה היכא דיש לו זמן הרבה ואינו בהול כלל דמחללין ע""י גוי, אבל לפי""ז מצמצם מאד המח' בין הט""ז ורמ""א, וצ""ע]}"	סימן שכח סעיף יח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"לפי המגיד משנה למה אינו מותר בשאר חולים כמו שאר צרכי החולה המותרים אע""פ שאינם נוגעים לפיקוח נפש?"	"תי' המג""א (ס""ק י""ז) דלפי המגיד משנה צ""ל דהגמ' מיירי ביולדת וחולה שאין בהם סכנה, ועל זה אמרינן דמותר לעשות לה מדורה מפני שמסמתא היא מסוכנת אצל צינה (ביה""ל לקמן סי' ש""ל סעי' ו' ד""ה כל)"	סימן שכח סעיף יח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם חולה מותר בבישול עכו""ם?"	"אע""פ שחולה שאין בו סכנה אסור בכל איסורי דרבנן וכמ""ש ביו""ד (סי' קנ""ה) מ""מ כתבו הרשב""א והר""ן דלא גזרו על בישול עכו""ם כיון שאיסורו קל דאינו אסור מחמת עצמו, וגם כדי שלא יהא חמור ממעשה שבת (פמ""ג מש""ז ס""ק י""ד, מ""ב ס""ק ס""ג), וכיון שמותר לו צריך לברך עליו (מ""ב שם)"	סימן שכח סעיף יט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה הדין אם העכו""ם בישל בעבור חולה בשבת?"	"הרא""ה ס""ל דאינו נחשב כבישול עכו""ם כלל דליכא משום חתנות ומותר לבריא במוצאי שבת, וכ""כ הרמ""א ביו""ד (סי' קי""ג), אבל הר""ן חולק עליו וס""ל דנחשב כבישול עכו""ם ומותר דוקא לחולה ולא לבריא, וכ""כ הט""ז (ס""ק י""ד), ויש בזה סתירה במ""ב, דכאן (ס""ק ס""ג) פסק כהר""ן והט""ז, אבל לעיל (סי' שי""ח ס""ק י""ד) פסק כהרא""ה והרמ""א דאינו נחשב כבישול עכו""ם, וצ""ע [ויש סתירה גם בערוה""ש דכאן (סעי' כ""ח) פסק להחמיר ולעיל (סי' שי""ח סעי' י""ב) פסק להקל] {ויש מתרצין דאחד מהם כתוב ע""י בנו של הח""ח, אבל עדיין צ""ע מהערוה""ש, ויש מתרצין דבסי' שי""ח המ""ב קאי בדעת הרמ""א, ודוחק, ויש מתרצין דבסי' שי""ח מיירי בחולה שיש בו סכנה וכאן בחולה שאין בו סכנה, וצ""ב למה חילוק זה מחלק, ויש מתרצין דהכא מיירי במאכל שהוא כבר בישול עכו""ם, וא""א לומר הכי דהמ""ב מסיים דאם הגוי בישל בשבת המקיל על הכלים לא הפסיד ובשעה""צ כתב בפירוש דאינו מקיל על המאכל ממש, ומדלית ברירא נראה דבסי' שי""ח סתם כסתימת הפוסקים שם (מג""א, גר""א) דמקילין כהרא""ה, וכאן סתם כסתימת הפוסקים כאן (ט""ז) דמחמיר, ועדיין צ""ע}"	סימן שכח סעיף יט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה הדין בבליעות של בישולי עכו""ם?"	"הרא""ה מקיל בכל בליעות של בישול עכו""ם כיון שלא שייך לחתנות, אבל שאר ראשונים חולקים עליו וס""ל דצריך להכשיר הכלים, ופסק המ""ב (ס""ק ס""ג) לחומרא דצריך להכשיר הכלים אבל מקיל בכלי חרס להגעיל ג' פעמים, וגם בדיעבד אם בישל בלא הגעלה ויש רוב בתבשיל מותר, ואם בישל הגוי בשבת לחולה המקיל לא הפסיד דיש לצרף שיטת הרא""ה דלא מקרי בישול עכו""ם כלל כשבישל לחולה בשבת (מ""ב שם, שעה""צ ס""ק מ""א)"	סימן שכח סעיף יט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר ליתן יין 1) בתוך עינו 2) על גבי עינו?	"1) לא משום דמוכחא מילתא דהוא לרפואה 2) אם פותח וסוגר עינו אסור משום דמוכחא מילתא לרפואה, ואם לאו מותר דנראה כרוחץ, אמנם בזה""ז דאין דרך לרחוץ ביין אסור (מג""א ס""ק י""ח, מ""ב ס""ק ס""ו)"	סימן שכח סעיף כ		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין ברוק תפל?	"אפי' על גבי עינו אסור דמוכחא מילתא לרפואה דאילו לרחיצה מאיס הוא [ואע""פ שאינו ניכר לאחרים מ""מ ניכר לו (שלחן שלמה ס""ק ל""ד)], אמנם אם אינו יכול לפתוח עיניו יכול ללחלחן ברוק תפל דאין זה חשוב רפואה אלא לפתוח עינים קמכוין (מהרש""ל, ט""ז ס""ק ט""ו, מג""א ס""ק כ', מ""ב ס""ק ס""ז)"	סימן שכח סעיף כ		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו רוק תפל?	"כתב רש""י (שבת ק""ח ע""ב) דלא טעם כלום משנעור משנתו, והוסיף הדרכ""מ (ס""ק י""א) בשם האו""ז ע""פ הגמ' נדה אפי' אם נמנם בלילה ולא ישן לגמרי אפ""ה נחשב רוק תפל, אבל אם אכל בשחרית וישן אח""כ כל היום אינו רוק תפל, ואם קם באמצע הלילה ולמד הלכה אחת אינו רוק תפל [ודלא כהמג""א (ס""ק י""ט) דס""ל דכל זה נאמר רק לגבי כתמים ולא לגבי רפואה (שעה""צ ס""ק מ""ב)]"	סימן שכח סעיף כ		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם רחץ פיו במים?	"מותר להעבירו אח""כ על עיניו אע""פ שמעורב בו רוק תפל דהרי נראה כרוחץ ולא כרפואה (מג""א ס""ק כ', מ""ב ס""ק ס""ז) שכן דרך כמה אנשים תמיד (ערוה""ש סעי' כ""ט)"	סימן שכח סעיף כ		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו הסתירה לגבי קילורין בשבת?	"הקשו הראשונים סתירה בגמ' שבת, בדף ק""ח אמרינן דמותר להניחו בשבת אם שרה הקילורין מערב שבת, ובדף י""ח תניא דמניחין הקילור על גבי העין מערב שבת ומתרפא והולך כל השבת, ויש בזה ג' תירוצים:<br>1) הרא""ש והר""ן תירצו דקילור עב כאספלנית אסור להניחו בשבת משום דניכר שהוא לרפואה א""נ משום איסור ממרח משא""כ כשהוא צלול אינו ניכר ובלבד שהכינה מבעוד יום<br>2) תוס' תירצו דחולה אינו מותר אלא אם מניחו בעינו מערב שבת משום איסור רפואה משא""כ בריא מותר להניחו בשבת דמניחו תחת עינו לתענוג וליכא למיחש לשחיקת סממנים [ואפ""ה אינו מותר אלא אם שרה מערב שבת]<br>3) הסמ""ג תי' דמותר להניחו על גבי עינו אפי' בשבת אבל אסור להניחו בתוך עינו בשבת"	סימן שכח סעיף כא		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"כיצד קיי""ל לגבי קילורין בשבת?"	"כתב הב""י דקיי""ל כהרא""ש והר""ן [דלא כמג""א (ס""ק כ""ב) דהביא תירוצו של תוס'], ולפיכך אם הוא עב אסור משום שניכר שהוא לרפואה א""נ משום ממרח אבל מותר להניחו מערב שבת (ב""י, מג""א ס""ק כ""א, מ""ב ס""ק ס""ח, מ""ב לעיל סי' רנ""ב ס""ק ל""ח), ואם הוא צלול מותר כשהניחו על גבי עינו ולא בתוך עינו ואינו ניכר שהוא לרפואה דנראה כאילו הוא רוחץ ביין [ולא יפתח ויסגור עינו], וכיון שהוא יודע שהוא רפואה צריך לשרותה מערב שבת משום הכירא [משא""כ לעיל בסעי' כ' דהיה רוחץ ביין לרפואה א""צ הכירא דדרך לרחוץ ביין לתענוג והוי כמו מאכל בריאים (מ""ב ס""ק ס""ט)] {אכן, בזה""ז דאמרינן דאין רוחצין ביין יהא אסור אפי' כששרה מערב שבת דהרי ניכר לאחרים שהוא לרפואה, וכ""כ הערוה""ש (סעי' ל')}"	סימן שכח סעיף כא		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לערב תרופה בתוך מאכלים מערב שבת כדי שיהא מותר לו לאוכלו בשבת?	"הקצות השלחן (סי' קל""ח ס""ק ל""א) והמנח""י (ח""ו סי' כ""ח) ורשז""א (שש""כ פל""ד סעי' ה') מקילין דמצטער יכול להקל דהרי אינו ניכר לאחרים ואפי' לו איכא הכירא מדאיצטריך להכינה מערב שבת וא""כ איכא שינוי, אכן האג""מ (או""ח ח""ב סי' פ""ו) ס""ל דהקילו דוקא בקילורין דדרכו לשרותו במים סמוך לזמן נתינתו ולפיכך איכא הכירא כשמכינה מערב שבת משא""כ בשאר תרופות שאין דרכן לשרותם כלל לא מהני לערבו מבעוד יום [ואפי' בתרופה שדרכה להכינה מיד סמוך לנטילתו פשוט דלא מהני אם כבר נשרה ב-pharmacy אלא דוקא החולה צריך לשרותה בביתו כדי שיהא ניכר], ועי' במ""ב עו""ה (הע' תכ""ח) שמאריך בזה {והרבה נוהגין להקל, ובפרט בדברים שיש מח' אם הם תרופות בכלל}"	סימן שכח סעיף כא		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר להעביר גלדי המכה בשבת?	"איתא בשבת (נ""ג ע""ב) דמותר [והקשה הקצות השלחן (סי' קל""ו בדה""ש ס""ק כ""ב) למה אינו אסור משום גוזז, ותי' דהוי כמו ציצין שפירשו רובן, והקשו עליו במ""ב עו""ה (הע' תל""ו) דעדיין יהא אסור מדרבנן, אלא רצו לפרש דהוי ליחה שנתייבשה מחוץ לגוף על המכה ודומה ללכלוך שנדבק בגוף האדם, ע""ש]"	סימן שכח סעיף כב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר ליתן 1) שמן 2) חלב 3) חמין 4) חמין ושמן ביחד, על המכה?	"1) כן דהוא מאכל בריאים בזמנם [ומותר אפי' על המוך דלא חיישינן שמא יסחוט (מג""א ס""ק כ""ד, מ""ב ס""ק ע""ה)], אבל בזמנינו דאין רגילין בכך אסור וכמ""ש לעיל סי' שכ""ז, ואפי' בזמנינו מותר להניחו חוץ למכה והוא יורד ושותת על המכה וכמ""ש בחמין ושמן מעורבים (מ""ב ס""ק ע""ז) 2) אסור משום מוליד [וה""ה בשמן עב (מ""ב ס""ק ע""א)], אולם אם כוונתו להבליע כל המשחה וכדומה מבואר במ""ב לעיל (סי' שט""ז ס""ק מ""ט) דמותר, ולצורך חולה שאין בו סכנה בודאי יש להקל (דעת תורה למהרש""ם סעי' כ""ו, מ""ב דרשו) 3) משום רפואה מותר כמו שמן דהוי מאכל בריאים, אבל אסור להניחו על מוך משום חשש סחיטה (מג""א ס""ק כ""ד, מ""ב ס""ק ע""ה) {אבל משום שרייתו זהו כיבוסו יש להתיר כשאין בו לכלוך וגם הוא דבר מועט ומיוחד לכך ואינו מכוין לכיבוס וכמ""ש לעיל בסי' שי""ט} 4) אסור משום דמוכח שהוא לרפואה [ועל המוך אסור ג""כ משום חשש סחיטה (שעה""צ ס""ק מ""ו)], אבל מותר להניחו חוץ למכה והוא שותת ויורד על המכה דאז אינו ניכר שהוא לרפואה (מ""ב ס""ק ע""ז)"	סימן שכח סעיף כב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בגמר מכה?	"הוי תענוג ואסור לבהמה ומותר לאדם (מ""ב ס""ק ע""ב), ואפי' בזמנינו מותר בשמן לחוד (מ""ב ס""ק ע'), וה""ה בשמן וחמין ביחד (תהל""ד)"	סימן שכח סעיף כב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר ליתן חתיכות יבשים על מכתו?	"הגמ' (שבת קל""ד ע""ב) מחלק בין חדתי ועתיקי, רש""י כתב דחדתי מסי ועתיקי לא מסי, והרי""ף כתב להיפך, אמנם ביאר הרא""ש דלא פליגי דכוונת רש""י בחדתי מסי היינו בגד שלא נשתמש בה מעולם, וכוונת הרי""ף דעתיקי מסי היינו בגדים ישנים, ונמצאת דהכל אינם מרפאים חוץ מתרתי לטיבותא, יבשים שלא נשתמשו בו מעולם, אמנם בזה""ז שאין משתמשים ביבשים לרפואה מסתבר שמותר אפי' בישנים (שש""כ פל""ה הע' נ""א)"	סימן שכח סעיף כג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בספוג?	"הטור משמע דספוג הוי כחתיכות בגדים דדוקא חדשים מותרים ולא ישנים, אבל הט""ז (ס""ק י""ז) מדייק מהשו""ע דכל ספוגים מותרים אפי' ישנים מפני שאינם מרפאים, אכן הקשה המ""ב (ס""ק ע""ח) על הט""ז משו""ע לעיל (סי' ש""א סעי' כ""ב) דהביא הטור דספוג מרפא, ותי' בדוחק דהתם מיירי בספוג לח ולהכי מרפא [אבל זה דוחק דהשו""ע הביא לשון הטור והטור ס""ל דספוג יבש שהוא ישן מרפא (שעה""צ ס""ק מ""ז) {ועל כרחך צ""ל דאין לדייק משו""ע כאן שהוא חולק על הטור, ודלא כדיוקו של הט""ז}], והערוה""ש (סעי' ל""ב) מקיל בספוג כהט""ז אלא שמסתפק בספוג של צמר אם דינו כחתיכת בגדים"	סימן שכח סעיף כג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר ליתן עלים על המכה?	"מותר ליתן רוב עלים על מכתו דאינו אלא לשמרה אבל אסור ליתן עלי גפנים או שאר עלים הידועים שמרפאים (שו""ע, מג""א ס""ק כ""ה, מ""ב ס""ק ע""ט)"	סימן שכח סעיף כד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר ליתן גמי על מכתו?	"אסור משום שהוא מרפא, ומצדד הא""ר בין גמי לח בין גמי יבש [וכ""ת בלא""ה גמי יבש אסור משום מוקצה וכמ""ש בשבת (קי""ב), י""ל דמיירי שהכינו לכך מבעוד יום] (מ""ב ס""ק פ')"	סימן שכח סעיף כד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"רטיה שנפלה ע""ג קרקע או כלי, האם מותר להחזירה?"	"איתא בגמ' עירובין (ק""ב ע""ב) לפי הת""ק רטיה שפירשה מותר להחזירה ולפי ר' יהודה אסור אם פירשה לגמרי, ואמר רב יהודה אמר שמואל הלכה כר' יהודה, ועוד אמר רב חסדא דפליגי כשנפלה ע""ג כלי אבל כשנפלה ע""ג קרקע לכו""ע אסור, ומר בר רב אשי אמר לא שמיע לי כלומר לא סבירא לי, ונחלקו הראשונים בכוונתו, רש""י ס""ל דלא שמיע לי הא דרב חסדא דפליגי כשנפלה על הכלי אלא פליגי כשנפלה ע""ג קרקע ואפ""ה הלכה כר' יהודה דאסור להחזירה, ותוס' פירשו דלא שמיע לי דהלכה כר' יהודה אלא ההלכה כת""ק אבל בודאי פליגי כשנפלה ע""ג כלי [ואין נפק""מ בין הפשטים], והב""י הביא דעת הראב""ד דס""ל דלא שמיע לי בתרתי וס""ל דמותר להחזירה אפי' כשנפלה ע""ג קרקע, וחידוש הוא, וקיי""ל דאם נפלה ע""ג קרקע אסור להחזירה אבל אם נפלה ע""ג כלי מותר להחזירה."	סימן שכח סעיף כה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מהו הטעם דאסור להחזירה כשנפלה ע""ג קרקע?"	"גזירה משום ממרח (רש""י) [דרטיה הוא חתיכת בגד שפושטין עליו משיחה לתת על המכה (רמב""ם בפיה""מ, ביה""ל ד""ה רטיה)], אבל אינו אסור משום רפואה דהרי היה עליו מאתמול (תוס' פי' א') (ב""י, מג""א ס""ק כ""ו, מ""ב ס""ק פ""א) [אכן, לפי ר""י פורת בתוס' (שם) אסור להחזיר משום רפואה, ומוזכר במ""ב לעיל (סי' ש""א ס""ק ע""ו, סי' ש""ג ס""ק נ') (פסק""ת אות מ""ז)]"	סימן שכח סעיף כה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כשמחזירה, האם מותר לאגדה בקשר?	"צריך לעשות עניבה א""נ מותר לעשות קשר אם דרכו להתירה בכל יום (פמ""ג מש""ז ס""ק י""ט, מ""ב ס""ק פ""ב, שעה""צ ס""ק נ""ב)"	סימן שכח סעיף כה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם הסירה במזיד?	"השבלי הלקט כתב דלכו""ע אסור להחזירה (מג""א ס""ק כ""ז), ותמה עליו הב""י מנין לו לחלק בין הזיד ללא הזיד (רע""א), אמנם יש בזה מח' ראשונים, דרש""י ורבינו יהונתן ואו""ז ומאירי ס""ל כשבלי הלקט להחמיר, ומצד שני הרז""ה והרע""ב והרמב""ם בפיה""מ והרשב""א בביצה ס""ל כהב""י להקל (שעה""צ ס""ק נ""ג - נ""ד), והכריע המ""ב (ס""ק פ""ב) דאם הסירה ע""מ לתקן יש לסמוך על המקילין"	סימן שכח סעיף כה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה מותר לעשות ע""י גוי?"	"במיחוש בעלמא אסור להחזירה אפי' ע""י גוי, ואם הוא מקצת חולי מותר להחזירה ע""י גוי, ואם הוא חולה כל גופו או סכנת אבר מותר אפי' לעשות הרטיה ע""י גוי (מג""א ס""ק כ""ח - כ""ט, מ""ב ס""ק פ""ג - פ""ד)"	סימן שכח סעיף כה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לישראל ליתן אפר מקלה עליו?	"אפי' בחולה כל גופו אינו מותר אלא ע""י שינוי [וצריך לדחוק דזהו נמי כוונת המג""א (ס""ק ל') דמיירי ע""י שינוי (מחה""ש)] (מ""ב ס""ק פ""ה) {ומכאן משמע דאפי' בשבות דגזירת דשחיקת סממנים צריך שינוי, וביאר הגר""ז (סעי' י""ט) דדוקא רפואה שאפשר לעשותו ע""י גוי הצטריכו שינוי משא""כ דברים של אכילה ושתיה דא""א לעשותם ע""י גוי לא הצטריכו שינוי [וביאר בספר רפואת ישראל מר' באדנער (עמ' 56) דחששו לפעמים לא יהא שייך שינוי ולפיכך לא רצו להצריך שינוי אלא אם יש לו אפשרות לעשותו ע""י גוי אבל אם א""א לעשותו ע""י גוי לא רצו להצריך שינוי שמא לא יהא שייך בו שינוי], וע""ע במ""ב לעיל (ס""ק א') דסותם דכל רפואות מותרים בלא שינוי}"	סימן שכח סעיף כה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה יעשה אם רוצה ליתן משחה על מכתו שתחת הרטיה?	"יגלה קצת הרטיה ויתן המשחה על המכה, וכן בצד שני, אבל לא יקנח הרטיה עצמה משום איסור ממרח להרטיה (שו""ע) [והקשה הביה""ל (ד""ה מגלה) דכאן משמע דאסור להסירה במזיד והא ס""ל להב""י דאין חילוק בין הזיד ללא הזיד, ותי' בדוחק דמיירי כשאין לו שום כלי להניחה עליו], ומה שנמרחת אח""כ ע""י הרטיה נחשב כממרח כלאחר יד וגם כוונתו אינו אלא שתתפשט המשחה לכל מקום (שש""כ פל""ד הע' ע')"	סימן שכח סעיף כו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין במכה שנתרפאה?	"איתא בירושלמי דמותר ליתן עליו רטיה לכתחילה בשבת דאינו אלא כמשמרה, וביאר הב""י דליכא חשש שחיקת סממנים דהרי כבר נתרפאה וליכא חשש ממרח נמי דאין דרך למרח אלא כדי שתתפשט הרפואה בכל המכה והכא ליכא צורך דכבר נתרפאה, אכן המג""א (ס""ק ל""א) ביאר באופן אחר כיון שכבר נתרפאה אינו בהול כ""כ ולא יבא לידי שחיקת סממנים וממרח, וכ""כ המ""ב (ס""ק פ""ו) {וצ""ע קצת למה השמיטו הב""י, וצ""ל דזהו נמי כוונת הב""י}"	סימן שכח סעיף כז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין באספלנית שפירשה מתחת האגד?	"איתא בתוספתא דמותר להחזירה, והקשה הב""י למה לא חיישינן לממרח, ותי' דמיירי כשהיא רכה ביותר ולא שייך ממרח, ואח""כ פי' דמיירי כשלא פירשה לגמרי אבל הקשה א""כ פשוט הוא דאפי' אם פירשה לגמרי ע""ג כלים מותר להחזירה כ""ש כשלא פירשה לגמרי, ותי' הדרכ""מ (ס""ק י""ג) דהחידוש הוא דאם פירשה לגמרי אסור להחזירה מפני שאז יהא צריך להתיר האגד וזה אסור אבל אם לא פירשה לגמרי אפשר להחזירה בלא התרת אגד, וכעין זה תי' הט""ז (ס""ק י""ט) דקמ""ל דמותר להחזירה ולא חיישינן שמא יתיר האגד"	סימן שכח סעיף כז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר להפיס שחין בשבת?	"אם כוונתו לפה [לרש""י לעשות פה, לרמב""ם להרחיב הפה] חייב משום בונה או מכה בפטיש ואם כוונתו להוציא ליחה פטור, וכאן משום צערא התירו לגמרי, אמנם כיון דתלוי בכוונתו טוב לעשותו ע""י גוי (אגודה, מג""א ס""ק ל""ב, מ""ב ס""ק פ""ח)"	סימן שכח סעיף כח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"לפי הרמב""ם דס""ל כר' יהודה דמלאכה שאצל""ג חייב, למה מותר להפיס השחין?"	"תי' המגיד משנה דלהוציא הליחה אינו גמר מלאכה ואינו מכה בפטיש [וביאר הביה""ל לעיל (סי' שט""ז סעי' ז' ד""ה נחשים) דאם הוא מכוין לפה הרי הוא מרחיב את הפה וחייב משום מכה בפטיש אבל כשמכוין להוציא הליחה אינו מרחיב את הפה ואין זה גמר מלאכה] א""נ הוי דבר דאינו מתכוין, ור""ל המגיד משנה לשיטתו (עי' מג""א סי' שי""ח ס""ק ל""ו) דליכא פס""ר על מכה בפטיש (מג""א ס""ק ל""ג, מ""ב ס""ק צ', שעה""צ ס""ק ס""ה)"	סימן שכח סעיף כח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	אם מרחיב הפה למה אינו חייב נמי משום גוזז?	"הפמ""ג ס""ל דכיון דפירשה רובה תו לא יניק מהגוף אבל התוספת שבת חולק עליו, אלא תי' הביה""ל (ד""ה כדי) דמיירי כשלא חיסר העור"	סימן שכח סעיף כח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם איכא חילוק בין אם ניקב השחין ביד או בכלי?	"משו""ע משמע דמיירי בכלי דכתב דאם מכוין להרחיב הפה חייב, וממילא כשמכוין להוציא הליחה מותר אפי' בכלי, אבל ממג""א (סי' ש""ז ס""ק ז') ופמ""ג (מש""ז ס""ק כ""ג) משמע דהא דמקילין כשמכוין להוציא הליחה היינו דוקא ביד ולא בכלי (פמ""ג מש""ז ס""ק כ""א, ביה""ל ד""ה כדי)"	סימן שכח סעיף כח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם מותר להוציא קוץ ע""י מחט?"	"מותר, אבל צריך להשתדל שלא להוציא דם אבל אם א""א בלא הוצאת דם מותר דומיא דמפיס מורסא דהתירו מלאכה שאצל""ג במקום צער (מג""א ס""ק ל""ב, מ""ב ס""ק פ""ח, שעה""צ ס""ק ס""ג)"	סימן שכח סעיף כח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם יש דם מעורב בתוך הליחה?	"מותר מפני שהדם מפקיד פקיד, אבל לא ידחוק להוציא הדם (מג""א ס""ק ל""ג בשם ספר התרומה, פמ""ג מש""ז ס""ק כ""א, מ""ב ס""ק פ""ט) {וצ""ב דכי היכי דמתיר לעשות פה להוציא הליחה יהא מותר להוציא דם אפי' כשאינו מפקיד פקיד, וי""ל כמ""ש השעה""צ בסמוך (ס""ק ס""ח) דא""צ להוציא הדם, ויותר נראה לתרץ דהמ""ב לעיל (סי' שט""ז ס""ק ל') ס""ל כהמג""א דאם מוציא דם לרפואתו הוי איסור דאורייתא, וה""נ אם מוציא הדם משום שהוא מצער לו הוי לרפואה ואסור מדאורייתא}"	סימן שכח סעיף כח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	אם נסתם הנקב בזרוע שנקרא אפטורא, האם מותר לחזור ולפותחו?	"המג""א (ס""ק ל""ג) מסתפק אי הוי סתימה מעלייתא ואסור לחזור ולפותחו וכמ""ש לעיל (סי' שי""ד סעי' ג'), ופשוט דלהרחיב הנקב יותר אסור וכדמבואר מהמחבר (מ""ב ס""ק צ'), והערוה""ש (סעי' ל""ז) פסק דמותר דהסתימה היא מחמת הליחה וא""כ הוי ככוונתו להוציא הליחה"	סימן שכח סעיף כח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר ליתן רטיה על האפטורא?	"המג""א (ס""ק ל""ג) מקיל והראב""ן מחמיר [מפני שהוא מוציא ליחה על הרטיה וכמ""ש בספר הזכרונות בסמוך (מחה""ש)] (מ""ב ס""ק צ'), והערוה""ש (סעי' ל""ז) כתב דלרפואה אסור ולשמירה מותר"	סימן שכח סעיף כח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לקנח האפטורא?	"אם יודע שיוצא דם אסור (מג""א ס""ק ל""ג, מ""ב ס""ק צ') [ודם זה אינו כנוס עם הליחה אלא מובלע בגוף (שעה""צ ס""ק ס""ז)], ואינו מותר משום מלאכה שאצל""ג במקום צער לא גזרו דאין זה צער כ""כ א""נ א""צ להוציא דם (שעה""צ ס""ק ס""ח)"	סימן שכח סעיף כח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר להחליף הבגד מעל האפטורא?	"המג""א (ס""ק ל""ג) מקיל משום כבוד הבריות וגם משום צער (מ""ב ס""ק צ') [דלא כספר הזכרונות דמחמיר מפני שהוא מושך הליחה, וגם חושש שיצא הדם ויצבע הבגד (מג""א שם, שעה""צ ס""ק ס""ט)]"	סימן שכח סעיף כח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לחוך שחין?	"כתב המג""א (ס""ק ל""ג) דאסור מפני שהוא מוציא דם המובלע ולא דם שמפקד פקיד (מ""ב ס""ק צ')"	סימן שכח סעיף כח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר ליתן זריקה (shot) בשבת?	"בספר רפואת ישראל (עמ' 61) הביא מהגר""מ פיינשטיין זצ""ל (חוברת לתורה ולהוראה ט', תמוז תשמ""א) דלגבי עשיית פתח הוי להכניס ולא להוציא, ולגבי הוצאת דם אינו פס""ר ואפי' אם הוא פס""ר הוי לא ניחא ליה, ופשוט דהוא בכלל איסור רפואה, ולפיכך אם הוא חולה כל גופו בודאי מותר ע""י גוי אבל ע""י ישראל צריך שינוי {וצ""ע דאפי' בשינוי לא מקילינן במלאכה שאצל""ג}, אבל אם הוא מצטער הרבה יש להקל ע""י ישראל כמו מפיס מורסא דהוי מלאכה שאצל""ג, ואם זורק לתוך הווריד וצריך הדם לידע אם הוא במקומו יש בזה מח' הפוסקים אם הוא איסור דאורייתא, עי' שש""כ (פל""ב הע' קנ""ח)"	סימן שכח סעיף כח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מאי שנא חולה שאין בו סכנה שאסור לעשות מלאכה שאצל""ג בשבילו (וכמ""ש בביה""ל לעיל סי' רע""ח) ומצעטר דמותר לעשות מלאכה שאצל""ג בשבילו?"	"זהו קושיא עצומה, ויש בזה כמה מהלכים:<br>1) מבואר ממאירי וכמה מפרשים דבמפיס מורסא הוא מסלק הדבר שמצערו מיד משא""כ בכביית נר וכדומה הוא רק מסלק דבר שמונע שינתו והוי כמו דבר צדדי<br>2) המגן אבות (שבת ל') תי' דבחולה שאין בו סכנה החמירו טפי שמא יבא להקל לעשות אפי' מלאכה שצריכה לגופה כמו שמותר לעשות בשביל חולה שיש בו סכנה משא""כ כשאינו חולה כלל ורק יש לו צער במקום אחד לא יבא להקל לעשות מלאכה שצריכה לגופה [והקשה ספר רפואת ישראל (עמ' 68) מביה""ל לעיל (סי' ש""ב סעי' י' ד""ה דלא) דמותר לרחוץ תינוק על מטפחת משום מלאכה שאצל""ג לצורך תינוק דהוי כחולה שאין בו סכנה, ותי' ע""פ השלחן שלמה (סי' ש""ב ס""ק י""ט) דס""ל דדוקא מלאכה שאצל""ג אסור לחולה אבל פס""ר דלנ""ל מותר לחולה, ובמ""ב (סי' שכ""ח ס""ק קי""ג) דמתיר אשה להוציא חלב בעבור רוח רע אם מצטער הרבה יש לומר כהמגן אבות דאינו חולה]<br>3) לענ""ד נראה לחלק בין דרגות של הצער, דדוקא בצער הרבה הקילו במלאכה שאצל""ג {וצ""ע למעשה}"	סימן שכח סעיף כח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מי שנגפה ידו או רגלו, האם מותר לצומתה 1) ביין 2) בחומץ?	"1) כן מפני שהוא מעמיד הדם ואינו מרפא, ואם הוא מעונג שבשרו רך והיין קשה קצת לבשרו אסור דאז היין צומת ומרפא (ר""ן, מ""ב ס""ק צ""ג) {ומכאן משמע דבני מחוזא מלבד מה שהיו דעתן מפונקים וכמ""ש בפסחים (נ' ע""ב) אלא אף גופן במציאות היו מפונקים (עם ר""י באק)} 2) לא מפני שהחומץ חזק ומרפא [וה""ה ביין שרף (מ""ב ס""ק צ""ב)], ופשוט דאם הוא על גב ידו ורגלו או ע""י ברזל הכל מותר משום סכנה (ב""י, מג""א ס""ק ל""ד, מ""ב ס""ק צ""א)"	סימן שכח סעיף כט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם נשמטה פרק ידו או רגלו ממקומו?	"לא ישפשפנה הרבה בצונן משום רפואה אלא ירחוץ כדרכו ואם נתרפא נתרפא [ועי' מש""כ לקמן בסעי' מ""ז]"	סימן שכח סעיף ל		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בצפורן וציצין שפירשן?	"אם לא פירשן רובן אסור מדאורייתא ע""י כלי [משום גוזז (מג""א ס""ק ל""ה, מ""ב ס""ק צ""ח)] ואסור מדרבנן ע""י יד [וה""ה אפי' אם לא פירשו כלל (מ""ב ס""ק צ""ז)], ואם פירשן רובן אסור מדרבנן ע""י כלי [דכתלושין דמי (פמ""ג מש""ז ס""ק כ""ג, מ""ב ס""ק צ""ו)] ומותר ע""י יד אם פרשו כלפי מעלה [לרש""י לראשי אצבעותיו [דהיינו התחיל לפרוש לצד אבצעותיו (ערוה""ש סעי' מ""א)], לתוס' לצד הגוף, וחיישינן לשניהם] ולפי הרמב""ם גם צריך להיות מצטער, ודוקא כשאינו מוציא דם (פמ""ג שם, מ""ב שם) {וכ""ת כיון שהוא פורש כלאחר יד למה אינו מותר אפי' לא פירשו רובן כמו מפיס מורסא, לפי המאירי צ""ל דאין כאן צער מיד מזה, ולענ""ד י""ל פשוט דאין כאן צער כ""כ, ולפי המגן אבות צ""ב}"	סימן שכח סעיף לא		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כיצד משערין רובן?	"בציפורן הוא רוב הציפורן, בציצין הוא רוב הרצועה שדרכן של בני אדם לקלוף (פמ""ג מש""ז ס""ק כ""ג, מ""ב ס""ק צ""ה)"	סימן שכח סעיף לא		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בשן המדולדל שתלוי על חוט השער?	"השבט הלוי (ח""ה סי' ל""ט אות ד') מקיל בידו אבל לא בכלי כשהוא בצער גדול דומיא דצפורן שפירשו רובו"	סימן שכח סעיף לא		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	החושש בשיניו, האם מותר לגמע חומץ 1) ובולע 2) ופולט?	"1) מותר דוקא אם אינו משהה בתוך פיו (מ""ב ס""ק ק""א) [והא דקתני מטבל כדרכו הקשה הערוה""ש (סעי' מ""ב) שהוא פשוט] 2) אסור, ואפי' ע""י עכו""ם אסור אלא אם הוא מצעטר הרבה (מ""ב ס""ק ק')"	סימן שכח סעיף לב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין ביין שרף?	"בדרך כלל דינו כחומץ, אמנם במקום צער גדול מותר לשהות בפיו ואח""כ בולע (חיי""א, מ""ב ס""ק ק""ב)"	סימן שכח סעיף לב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם יש לו כאב בשיניו?	"כתב המ""ב (ס""ק ק""ב) אסור ליתן עליו רפואה, ואם מצטער כל גופו מותר ע""י ישראל בשינוי, ואח""כ הביא מחיי""א (כלל ס""ט) דאם א""א בשינוי מותר אפי' בלא שינוי [אמנם, מקורו של החיי""א הוא מרמב""ן אבל מבואר מדבריו דקאי בשיטת הרשב""א דמקיל בכל שבות לחולה אבל הרמב""ן עצמו ס""ל דבעי שינוי], וגם האג""מ (או""ח ח""ג סי' נ""ג) כתב דאם א""א בשינוי יש להתיר בלא שינוי וכדעת הרשב""א"	סימן שכח סעיף לב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	החושש בגרונו, האם מותר לגמוע שמן 1) ויבלוע 2) ויפלוט?	"1) אם בולעו מיד המחבר מקיל והב""ח מחמיר [וכן נחלקו רש""י ותוס' בברכות], והכריע המג""א (ס""ק ל""ח) דתלוי לפי המקום והזמן אם דרך בריאים לבלוע שמן (מ""ב ס""ק ק""ה). ואם משהה השמן בפיו כתב המג""א (ס""ק ל""ז) דאסור והא""ר מקיל (מ""ב ס""ק ק""ג) 2) בודאי אסור (מ""ב שם)"	סימן שכח סעיף לב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מהני לערב השמן לתוך אניגרון?	"לא (מג""א ס""ק ל""ז, מ""ב ס""ק ק""ד)"	סימן שכח סעיף לב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה הדין אם הוא אוכל המאכל קודם שחרית ומש""ה ניכר שהוא לרפואה?"	"כתב החוט שני (ח""ד פפ""ט ס""ק מ""ד) דאין זה מקרי ניכר שהוא לרפואה, ור""י באק הביא ראיה מגמ' ביצה (י""ח ע""ב) דאמרינן הואיל דמותר קודם טבול מותר אחר טבול"	סימן שכח סעיף לב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר 1) לגונח 2) מי שרעב, לינק מבהמה בשבת?	"1) התירו לינק מבהמה כיון שהוא בצער והוי דש כלאחר יד [והוסיף המ""ב (ס""ק ק""ז) בשם הר""ן דא""א לעשותו ע""י גוי {וצ""ע למה הביא המ""ב את הר""ן, הרי קיי""ל לעיל (סעי' י""ז) כהרמב""ן שחולק על הר""ן וס""ל דמותר ע""י שינוי לישראל אפי' אם אפשר ע""י גוי}], והוא שינוי גדול ואינו נחשב כמלאכה כלל (שעה""צ לקמן סי' תצ""ו ס""ק ט') 2) לכו""ע אסור למי שהוא רעב לינק מבהמה בשבת דאין בו צער חולי כמו גונח [וצ""ע לשון המחבר ""יש אומרים"" (מג""א ס""ק ל""ט, מ""ב ס""ק ק""ח), ותי' הערוה""ש (סעי' מ""ד) דהדעה ראשונה ס""ל דגונח וה""ה רעב מותר אפי' בשבת], וביו""ט תלוי בב' תירוצים בתוס' (כתובות ס' ע""א) וקיי""ל דמותר ביו""ט (ב""ח, א""ר, מ""ב ס""ק ק""ח) ומבואר בגמ' (יבמות קי""ד ע""א) משום דיו""ט הוא איסור לאו ולא סקילה, אמנם עדיף לחלוב לתוך מאכל או ע""י גוי [דדוקא גונח צריך לינק מבהמה עצמה] (מג""א ס""ק מ', מ""ב ס""ק ק""י)"	סימן שכח סעיף לג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לאשה להוציא חלבה 1) לתוך הכוס 2) כדי שיאחז התינוק הדד 3) על מי שנשף בו רוח רעה?	"1) אסור משום מפרק 2) כתב השבלי הלקט דמותר אפי' לתוך פי התינוק, וביאר השעה""צ (ס""ק פ""א) דהוי בכלל סכנת התינוק [דלא כתוספת שבת דאינו מקיל אלא לתוך כלי דס""ל דהוא כלאחר יד [אכן בזה""ז שדרכן לשאוב אפי' בתוך הכלי אסור מדאורייתא (שבט הלוי ח""ז סי' צ""ט, ח""ח סי' פ""א)], ודלא כפמ""ג דס""ל דחולב על הקרקע, ומסיים וצ""ע (שעה""צ שם)], ואינו מחויב ליתן לו formula דזהו מזונו טבעי ובספק סכנה אין להתחשב במזון אחר (שש""כ פל""ו הע' ס""ב) {אבל לכאורה אם אפשר לשאוב מערב שבת וליתן לו בקבוק בשבת עדיף טפי} 3) אע""פ שהוא מלאכה שאצל""ג אסור מפני שאין בו צער כ""כ, אבל אם יהיה צער הרבה מותר (רמ""א, מג""א ס""ק מ""א, מ""ב ס""ק קי""ג) [ותמהו עליו האחרונים (תוספת שבת, ישועות יעקב, תהל""ד) למה זה מלאכה שאצל""ג הרי צריך החלב לרפואה, וצע""ג, ועי' ביביע אומר (ח""ה סי' ל""ב)], אכן הערוה""ש (סעי' מ""ה) חושש להרמב""ם דמלאכה שאצל""ג אסור מדאורייתא ואינו מקיל אלא בחולה שיש בו סכנה {ובשאר ציורים דמקילינן במלאכה שאצל""ג במקום צער כגון מפיס מורסא והוצאת קוץ היינו פס""ר דלנ""ל וכמו שחילק רשז""א בשלחן שלמה (סי' רע""ח)}"	סימן שכח סעיף לד-לה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו האיסור לאדם לינק מאשה בשבת (מצד הלכות שבת)?	"התוספת שבת ס""ל דהוא מפרק דאורייתא ולא דמי לבהמה דאין דבאשה אין דרך לחלוב אלא לינק, אבל הביה""ל (ד""ה ותניק) מסתפק בדבר {דאפשר לחלק דזהו דוקא ע""י תינוק ולא ע""י גדול}"	סימן שכח סעיף לד-לה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם לועסין מצטיכי?	"אם מכוין לרפואת השינים אסור, ואם מכוין לריח הפה מותר דאין זה רפואה {אבל פשוט דאין זה מאכל בריאים דאז יהא מותר אפי' אם מכוין לרפואה, אלא על כרחך אינו מאכל בריאים ולפיכך תלוי בכוונתו, וכ""כ הערוה""ש דאינו מאכל בריאים, והוסיף דאין חוששין שאחרים יחשדו שהוא עושה לרפואה דהרי א""א בענין אחר דהרי צריך זה לריח הפה כדי שיהא בין הבריות, ויש להוסיף דלעולם לא חיישינן שאחרים יאמרו שהוא עושה לרפואה ומש""ה מותר לבריא ליטול רפואה}, והקשה רע""א על רבינו פורת (תוס' שבת ס""ד ע""ב) דס""ל דריח הפה הוי איסור רפואה דהתם מיירי בפלפל משום ריח הפה, ותי' האגלי טל (טוחן ס""ק מ""ו) דהפלפל מרפא החולי דריח הפה וכאן מיירי במצטיכי דאינו מרפא אלא מכסה את הריח רע ואין זה רפואה, אלא שהקשה על עצמו מכתובות (ע""ה ע""א) דמבואר דפלפל הוא רק לפי שעה וא""כ אינו מרפא, וי""ל דהוא מרפא רק לפי שעה"	סימן שכח סעיף לו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר להשתמש ב-mouthwash?	"{נראה דמדינא לא חיישינן לר""י פורת, ואפי' אם רוצה לחוש לדבריו י""ל דהיינו דוקא כשהוא מרפא ולא רק מכסה את הריח רע, ובמי פה אפי' אי אמרת דהוא הורג את החיידקים מ""מ שמעתי מהגר""מ היינעמאן שליט""א דבאמת לא מהני להרגם, ויש עוד סברא להקל דאין זה חולי כלל ואינו דומה לריח פה שבזמן הגמ' דמיירי בחולי ממש והיה מום באשה}."	סימן שכח סעיף לו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר להשתמש ב-anti-perspirant deoderant?	"הגר""מ היינעמאן שליט""א ס""ל דאסור משום רפואה דהוא מונע הזיעה מלבא ודומה לפלפל לריח הפה, אבל הרבה מקילים דאין זה מקרי חולי {ונראה דפליגי אם חסרונים טבעים שבגוף נחשבים כחולי, וכעין זה נוגע במי שאינו רוצה לישון וכן מי שיש לו ריח הפה}"	סימן שכח סעיף לו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין במאכל בריאים? 	מותר אפי' אם מכוין לרפואה	סימן שכח סעיף לז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו בכלל מאכל בריאים?	"אפי' דבר שקשה לאבר אחד וטוב לאבר אחר [כגון טחול דיפה לשיניים וקשה לבני מעיים (ברכות מ""ד ע""ב)] ומוכח דהוא לרפואה אפ""ה מותר מפני שהוא אוכל (שו""ע, מ""ב ס""ק קי""ז) {ומשמע דפשט במאכל בריאים אינו משום דאינו ניכר שהוא לרפואה דהרי דבר זה ניכר שהוא לרפואה אלא מותר מפני שהוא אוכל ולא רפואה, ולפי""ז יש להתיר prune juice אפי' אם המציאות הוא שרק חולים שותים אותה מ""מ אוכל הוא (וכן התיר הבאר משה ח""א סי' ל""ג)} [אכן, צ""ע מגמ' ברכות (ל""ח ע""א) דמשמע דמאכל בריאים אסור אם מכוין לרפואה, והביה""ל (ד""ה אבל) ביאר הגמ' דר""ל אנשים הרואים אותו יאמרו שהוא מכוין לאכילה ולא לרפואה ומש""ה מותר, אבל לפי""ז ההיתר מבוסס דוקא כשאינו ניכר, והערוה""ש (סעי' מ""ז) הניח קושיא זו בצע""ג], ועוד כתב המ""ב לעיל (סי' שכ""א ס""ק ע""ב) דאפי' אם קצת בריאים אוכלים אותה נחשב כמאכל בריאים"	סימן שכח סעיף לז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	דבר שהוא רפואה, מה הדין אם מי שיש לו מיחוש אוכלה לרעבונו ולא לרפואה?	"♦ עיין תרשים בסוף הספר ♦<br><img src=""paste-a4c9b8fb7b7d96061876836164bc2076d5862294.jpg"">"	סימן שכח סעיף לז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לבריא לאכול דברים שמרפאים לרפואה?	"השו""ע ס""ל דמותר, אבל המג""א (ס""ק מ""ג) מדייק מהטור ועוד מקורות דאינו מותר אלא לרעבון ולצמאו אבל לא לרפואה [ר""ל, לחזק מזגו (מ""ב ס""ק ק""כ)], וכן פסק המ""ב לחומרא, והערוה""ש (סעי' מ""ח) רצה לפרש דאפי' הב""י לא התיר בריא לאכול דבר לחזק כחותיו אלא לאוכלם סתם לא לשם רפואה ולא לשם רעבון [וגם המג""א מודה דזה מותר]"	סימן שכח סעיף לז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לחולה כל גופו לאכול רפואה בשבת?	"כתב הרמ""א שמותר, וביאר המ""ב (ס""ק קכ""א) בשם הרדב""ז דאע""פ דאמרינן לעיל (סעי' י""ז) דישראל צריך לעשות שבות ע""י שינוי הכא שאני דמיירי בשבות דגזירה אטו שחיקת סממנים, ואין בו סרך מלאכה [דלא כב""י לעיל (סעי' י""ז) בדעת הרמב""ם דכתב דגזירת שחיקת סממנים הוי סרך מלאכה] ולא גזרו על חולה גמור, וכ""כ הגר""א (ס""ק ס""ב) בשם הרמב""ן בתורת האדם, אכן הביה""ל (ד""ה וכן) הביא מפשטות הבבלי וירושלמי ורבינו חננאל ומאירי ושבולי הלקט ומרדכי דאפי' חולה כל גופו אסור ברפואה אלא אם הגוי מכינה לו {וגם משמע מב""י כאן דאינו מותר אלא ע""י גוי, וצ""ע מה שציינו ברמ""א שמקורו מב""י, ועי' בערוה""ש (סעי' מ""ט) דמיישב הב""י דכוונתו דצריך עכו""ם דוקא לעשות מלאכה ולא לאכול רפואה} [והב""ח וט""ז ס""ל דאסור אפי' ע""י אינו יהודה דהרי הישראל אוכל הרפואה בלא שינוי], והביה""ל מסיים דאינו יכול למחות ביד המקילין ובפרט דהוא מילתא דרבנן ופשטות הסוגיא דעושין צרכיו של חולה ע""י אינו יהודי משמע דהוא מותר לאכול הרפואה {ונראה פשוט דאם הוא מכוין לרעבון בודאי מותר דאינו ניכר לאחרים שהוא עושה שום איסור}"	סימן שכח סעיף לז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם מותר לשאוף טאבק""ו?"	"כתב השע""ת (ס""ק ל') בשם שו""ת מים רבים דכיון דגדולים וקטנים עושים כן לתענוג ומשום ריחא לא מוכחא מילתא דהוא לרפואה (מ""ב ס""ק קכ""ז)"	סימן שכח סעיף לז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין ב-vitamins?	"האג""מ (או""ח ח""ג סי' נ""ד אות א') חידש דהמג""א לא אסר אלא אדם חלש אבל אדם בריא לגמרי ממש אין שייך בו רפואה כלל וממילא מותר לאכול ויטמינים לאדם בריא לגמרי, אכן רשז""א (שש""כ פל""ד הע' פה) ס""ל דאפ""ה מקרי לחיזוק מזגו ואסור, ובאמת כן משמע מפמ""ג (א""א ס""ק מ""ט) שהוא מקורו של המ""ב דכתב דאסור לבריא ממש לשמור מזגו שלא יחלש [ואע""פ שהמ""ב שינה לשונו מעט דכתב ""לחזק"" במקום ""לשמור"" מ""מ אינו משמע דבא לפרשו באופן אחר דהרי כתב בריא גמור (אז נדברו ח""ו סי' ע""ב אות י""א)], והא דהביא האג""מ ראיה מנתינת רטיה על מכתו כדי שלא יסרטו בגדיו, יש לדחות דהתם הוא חוץ לגופו ממש ואינו מהני כלל משא""כ הכא כשהוא אוכל דברים כדי למנוע חולי וכדומה למעשה הוא מחזק את גופו כדי למנוע המחלה (עי' מ""ב עו""ה הע' תרס""ג)"	סימן שכח סעיף לז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין ב-sun screen?	"באופן דליכא חשש ממרח יש לעיין אם זהו כמו לחזק מזגו או הוי כמו רטיה על גבי מכתו, וצ""ע"	סימן שכח סעיף לז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לגמוע ביצה חיה?	"כתב הב""י דמותר לגמוע ביצה חיה להנעים הקול ואין בו משום רפואה כיון שאין לו מכה בגרונו, ומשמע דאם היה מכה בגרונו אסור אע""פ שהוא מכוין להנעים את קולו {ונראה דזה תלוי במח' טור ור""ח בחולה שמכוין לרעבון}, ויש לדחות דאם יהיה מכה בגרונו אז יכוין לרפא את המכה בגרונו ועל כן יהא אסור"	סימן שכח סעיף לח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"למה אינו אסור לגמוע הביצה להנעים קולו משום חיזוק מזגו לפי המג""א?"	"נראה דאע""פ שהמג""א אוסר בריא לאכול לשם רפואה היינו דוקא כשהוא מחזקו אבל להנעים קולו אינו כלום [והוי כעונג שבת (ערוה""ש סעי' נ')], אמנם כתב ספר רפואת ישראל (עמ' 38) דמותר להנעים קולו ע""י ביצה אבל אסור ליקח סממנים להנעים קולו דהוי קצת תיקון הגוף ודומה לאפיקטוזין דמותר ביד ואסור בסממנים, ואם יש לו צרידות בגרונו בודאי נחשב כרפואה ואסור (שבט הלוי ח""ח סי' פ""ג)"	סימן שכח סעיף לח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר ליתן סוכר לתוך הביצה?	"כתב הערוה""ש (סעי' נ') דמותר ליתן בו סוכר אבל אסור לטרוף הביצה בשבת אלא יכין את זה מערב שבת"	סימן שכח סעיף לח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לעשות אפיקטויזין 1) בחול 2) בשבת?	"1) אסור לעשות אפיקטויזין [לשון אפיק טפי זון, מוציא עודף מזון (ערוך)] בחול משום הפסד אוכלים, ואם מצטער מרוב מאכל מותר 2) אפי' במצטער אסור בסם ומותר ביד, וכתב הב""י דאסור בסם מפני שאפשר ביד {ומשמע דהיכא דאי אפשר ביד מותר בסם, אכן עיי' במ""ב לקמן (סי' של""ד ס""ק ע') דיש קולה מב""י אבל כיון שאינו מובא בשאר פוסקים אינו פשוט דיכול לסמוך עליו, וצ""ע}"	סימן שכח סעיף לט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	אם יש בו איסור רפואה, למה מותר ביד?	"ביאר רש""י דהוי רק דומה לרפואה ולפיכך מקילינן ביד (מ""ב ס""ק קכ""ד)"	סימן שכח סעיף לט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	החושש במעיו האם מותר ליתן עליו כוס שעירה ממנו החמין?	"אפי' אם יש בו הבל מותר [שהוא מושך את המעיים ומושיבן במקומן (רש""י, מ""ב ס""ק קכ""ה)], ואינו נחשב כרחיצה (מ""ב ס""ק קכ""ו) או כרפואה (שעה""צ ס""ק צ""ד)"	סימן שכח סעיף מ		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו הסגולה לבטל שכרות?	"לסוך כפות ידיו ורגליו בשמן ומלח [מעורבים (מ""ב ס""ק קכ""ח)]"	סימן שכח סעיף מא		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לעשות הכי בשבת?	"כן, וביאר הט""ז (ס""ק כ""ז) דאין זה רפואה, והמג""א (ס""ק מ""ה) ביאר מפני שאינו נעשה בסממנים, והמ""ב (ס""ק קכ""ז) רק הביא טעמו של הט""ז, אמנם כתב הט""ז (ס""ק כ""ז) דאינו מותר להשים אפר מעשב כתוש לתוך החוטם להפיק השכרות דשייך בו גזירת שחיקת סממנים {ומשמע דהוי כמו אפיקטויזין דמותר ביד ואסור בסם דהוי דמי לרפואה}"	סימן שכח סעיף מא		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מתעמלין בשבת?	"תנן במתני' (שבת קמ""ז ע""א) אין מתעמלין בשבת, לרש""י היינו לשפשף בכח ואסור משום עובדין דחול, לרמב""ם היינו לדרוס על גופו בכח [דהיינו שפושטין ומקפלין זרועותיהן לפניהן ולאחריהן (ר""ח, מ""ב ס""ק קכ""ט)] ואסור משום רפואה [ולפיכך מותר אפי' בכח כל זמן שאינו מכוין להגיע לידי זיעה ורפואה (מג""א ס""ק מ""ו)], וקיי""ל כהרמב""ם (שעה""צ ס""ק צ""ו, ביה""ל ד""ה כדי), ולפיכך אם אינו מכוין להזיעה מותר (ערוה""ש סעי' נ""ב) {ונראה דמש""ה מדינא מותר ל-exercise שהרי אינו מכוין להזיעה, וזהו דוקא כשאינו מכוין לחזק מזגו אבל אם הוא עייף ורוצה לעורר ולחזק את עצמו יהא אסור וכמ""ש בסמוך}"	סימן שכח סעיף מב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"לפי הרמב""ם, למה אינו מותר מפני שאינו נעשה ע""י סממנים?"	"יכול להביא עצמו לזיעה ע""י סממנים (מ""ב ס""ק ק""ל)"	סימן שכח סעיף מב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בחולה שאין בו סכנה?	"אין לעשות הכי אלא ע""י שינוי [ועי' מש""כ לעיל בשם הגר""ז דהיינו דוקא בדבר שאפשר לעשותו ע""י גוי אבל אם א""א לעשותו ע""י גוי א""צ שינוי, וצ""ל דה""נ אפשר להתעמל ע""י גוי כגון שהוא דורס על גופו וכדומה]"	סימן שכח סעיף מב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לשפשף ליגיעי כח לבטל מהם עיפותן?	"לפי רש""י בודאי אסור משום עובדין דחול, אבל המג""א (ס""ק מ""ו) הביא משלטי הגיבורים דמסתפק בדעת הרמב""ם אם זה דומה לרפואה, אמנם לפי מש""כ המג""א (ס""ק מ""ג) דלחזק מזגו אסור ה""נ אסור (מ""ב ס""ק ק""ל), דלפעמים משיב כחו ע""י סממנים (שעה""צ ס""ק צ""ז)"	סימן שכח סעיף מב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לדחוק על כריסו של תינוק?	"אסור לדחוק על כריסו של תינוק להוציא הרעי [ואע""פ שצרכי תינוק נחשבים כחולה כל גופו צ""ל דאין זה צורך כ""כ (שבט הלוי ח""ג סי' ל""ו, מנח""י ח""ד סי' קכ""ד)]"	סימן שכח סעיף מב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין ב-lactose pill?	"{נראה דאם המציאות הוא שהם פועלים על האוכל לבד ועושהו ראוי לכרסו מותר, אבל אם הם פועלים על כרסו ונותן בה היכולת לעכל את אוכל הרי זה בכלל לחזק מזגו לכל הפחות שלא יחלש ואסור ע""פ המג""א ופמ""ג, וכן מצינו כעין זה לעיל (סעי' כ""ט) דאם היין מעמיד הדם מותר אבל אם צומת ומרפא אסור}"	סימן שכח סעיף מב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין ב-time release pills?	{נראה דגם בזה בכלל לחזק מזגו דהוי כמו preventative רפואה דהוי לחזק מזגו שלא יחלש ואסור}	סימן שכח סעיף מב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה הדין בכדורים 1) למניעת הריון 2) לאיש לחזק גבורתו לתשה""מ?"	"1) נראה דאין זה חולי כלל, ואפי' את""ל דהוי חולי מ""מ הוי רק קצת חולי ורק דומה לרפואה כמו אפיקטויזון, ומבואר שם בב""י דלכתחילה צריך לעשותו ביד אבל אם א""א ביד מותר בסם, וה""נ כיון שא""א ביד [לכל הפחות באופן היתר בלי הזיקות צדדי] מותר בסם 2) נראה דאין זה כחיזוק מזגו ממש [דאין לו שום חולשות בגופו] אלא דומה להנעים קולו דדמי לרפואה וה""נ לכתחילה צריך לעשותו ביד אבל אם אי אפשר ביד מותר בסם"	סימן שכח סעיף מב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם יש מקום להקל ברפואה לצורך מצוה?	"המנח""י (ח""א סי' ק""ח) הביא ראיה מרדב""ז (ח""ג סי' תר""מ) דמקיל בחולה כל גופו ע""י עכו""ם וכתב דכ""ש דמותר ברפואה דזה קל טפי מע""י עכו""ם, והוסיף הרדב""ז דקילא טפי מאמירה לעכו""ם בשבות דרבנן, ולפי""ז כתב המנח""י דמותר לעשות רפואה לצורך מצוה כמו שמותר אמירה לעכו""ם בשבות במקום מצוה, אכן דברי הרדב""ז צ""ע דלפי""ז אפי' במקצת חולי דאמירנן דמותר לעשות שבות ע""י גוי יהא ג""כ מותר לעשות רפואה ולא שמענו דמקצת חולי מותר ברפואה, ולפיכך למעשה קשה לסמוך על הרדב""ז ומנח""י (עי' שש""כ פל""ד הע' פ""ב)"	סימן שכח סעיף מב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין לגבי כדורים 1) לישון 2) לעורר משינה?	"1) מבואר בא""א מבוטשאטש (סי' שכ""ז) דאין זה רפואה כלל [ופשוט דאין כוונתו דהוי מאכל בריאים דהרי באמת אינו מאכל בריאים], ויש להוסיף דאפי' את""ל דהוי דמי לרפואה עדיין יהא מותר אם א""א ביד, אכן יש מחמירים דהוי רפואה ואינו מותר אלא אם יהיה חולה כל גופו (מנח""י סי' ל""ה אות ב', ציץ אליעזר, אז נדברו, עי' דור המלקטים), וכן שמעתי מהגרי""א פארכהיימער שליט""א בשם הגר""ש קמנצקי שליט""א להחמיר 2) כפשוטו הוי כמחזק מזגו ואסור וכמ""ש המ""ב (ס""ק ק""ל), ולפי""ז שתיית קפה אינו מותר אלא דהוי מאכל בריאים [אבל יהא אסור לאכול הקפה קורטים בלא מים או במים קרים ושחור וכדומה], אבל יש מחלקים דהמ""ב מיירי כשהוא יגיעה ממש והוי קצת חולי ולא בסתם אדם שהוא עייף"	סימן שכח סעיף מב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה הדין באשה שיש לה צער בשעת תשה""מ?"	"דינה כשאר חולה דאם הוא צער גדול יש להקל אבל אם הוא מיחוש בעלמא אסור, ומ""מ מותר לשים ky וכדומה דהוי כמו מאכל בריאים (הגרי""א פארכהיימער שליט""א)"	סימן שכח סעיף מב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מהו דברים המותרים בשבת מפני שאינן נעשין ע""י סממנים (לפי הרמב""ם)?"	"1) כפיית כוס חם על הטבור (עי' סעי' מ')<br>2) להעלות האזנים [ולפי רש""י זה מותר מפני סכנה, וביאר הערוה""ש (סעי' נ""ד) דרש""י והרמב""ם לא פליגי לדינא אלא בפירוש דמעלין אזנים] {וצע""ג דמבואר בע""ז (כ""ט ע""א) דנעשין ע""י סממנים (ר""י באק)}<br>3) להעלות אונקלי [תוך שכנגד הלב שנכפף לצד פנים]"	סימן שכח סעיף מג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מהו עוד תנאי להתיר דברים הנ""ל?"	"מותר דוקא אם יש לו צער, דאם אין לו צער אסור משום עובדין דחול (ב""י, מג""א ס""ק מ""ח, מ""ב ס""ק קל""ו)"	סימן שכח סעיף מג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כיצד מותר להעלות האזנים?	"כתב הרמב""ם בין ביד בין בכלי, וביאר הב""י דגרס בגמ' ""כלי"" במקום ""סם"" "	סימן שכח סעיף מג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"למה פסק השו""ע כרמב""ם, הרי לעיל בסעי' י""ז פסק כהרמב""ן?"	"י""ל דאפי' הרמב""ן מודה דדבר שאינו שייך לשחיקת סממנים נמי מותר (ר""י באק)"	סימן שכח סעיף מג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם רוחצים במים יפים או רעים בשבת?	"מדינא דגמ' הכל מותר דנראה כמיקר [ואפי' אם יש לו חטטים בראשו, דלא כב""ח (מ""ב ס""ק קל""ח, שעה""צ ס""ק צ""ט)] חוץ מלשהות במים רעים דאז ניכר שהוא לרפואה [דלא כהרשב""א דס""ל דמים רעים בים הגדול אסור אפי' לא לשהות (ב""י)], אמנם בזה""ז דאין דרך לרחוץ בחמי טבריה אלא לרפואה אסור (מג""א ס""ק מ""ט, מ""ב ס""ק קל""ז) {ויש להוסיף דאסור נמי משום המנהג שלא לרחוץ לגמרי בשבת וכמ""ש לעיל בסי' שכ""ו}"	סימן שכח סעיף מד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לרחוץ במים המשלשלים?	"המג""א (ס""ק מ""ט) הביא הרמב""ם דאסור מפני שצער לו וכתיב וקראת לשבת עונג, ולפיכך אסור לשתות משקין המשלשל דאין לך צער גדול מזה, והוסיף המ""ב (ס""ק ק""מ) דזהו אפי' כשאינו מכוין לרפואה {ולפי""ז יהא אסור לאכול מאכלים שגורמים לו שלשול וצער בשבת}"	סימן שכח סעיף מד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לרחוץ במקום שדרכן לרחוץ לרפואה אבל הוא אינו מכוין לרפואה?	"הא""ר ס""ל דאסור, והקשה הביה""ל (ד""ה אלא) מתוספתא דמשמע דמותר כשאינו מכוין לרפואה, ותי' דהתוספתא מיירי בבריא ולפיכך אינו אסור אלא אם מכוין לרפואה ולחזק מזגו, והא""ר מיירי כשיש לו מיחוש וס""ל דאסור לאכול דבר המרפא אפי' אם מכוין לרעבון, ועי' מש""כ לעיל (סעי' ל""ז) דיש בזה מח' ראשונים"	סימן שכח סעיף מד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם לוחשים על נחשים ועקרבים?	"כן, וביאר הרש""י בשביל שלא יזיקו ואין בו משום צידה, והמ""ב (ס""ק קמ""ג) ביאר יותר דאינו צידה טבעית [והוי כצידה כלאחר יד ולא גזרו ביה רבנן (קה""י ב""ק סי' מ""ה אות ב')] {אבל לכאורה אח""כ אסור לצוד אותם בצידה גמורה, ועי' סי' שט""ז סעי' ב'}"	סימן שכח סעיף מה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	למה אינו מותר סתם כדי שלא ישכנו?	"מיירי כשאינם רודפים אחריו (מ""ב ס""ק קמ""ג)"	סימן שכח סעיף מה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם מותר ליתן כלי קר ע""ג עינו?"	"כתב רש""י דמותר מפני שדרך ליתן כלי מתכות על העין לקרר [ומשמע דהוא דרך בריאים] א""נ פי' דמותר למי שחש בעיניו להקיף עינו בטבעת כדי שלא תתפשט הנפח (מג""א ס""ק נ'), ולפי""ז כתב החיי""א דמותר לדחוק בסכין חבורה כדי שלא תתפשט, וביאר השעה""צ (ס""ק ק""ד) טעם ההיתר משום דאין דרך לעשות דברים אלו בסממנים, וכ""כ הערוה""ש (סעי' נ""ו)"	סימן שכח סעיף מו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר ליתן קרח על מכתו?	"מותר מפני שאין דרך לעשות דבריו אלו בסממנים וכמ""ש השעה""צ (ס""ק ק""ד) (שש""כ ח""ג פל""ה הע' פ""ז)"	סימן שכח סעיף מו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר להחזיר עצם שיצא ממקומו?	"השו""ע פסק שמותר, והקשה המג""א (ס""ק נ""א) הרי הגמ' (קמ""ח ע""א) לא התיר אלא להחזיר עצם שנשבר ולא עצם שיצא ממקומו [ואע""פ דתנן במתני' אין מחזירין את השבר מ""מ שמואל אמר הלכה מחזירין את השבר, ופי' רש""י דמחזירין תנן, והערוה""ש (סעי' מ') פי' דשמואל היה רופא ובזמנו היה סכנה], ועוד הרי אמרינן לעיל (סעי' ל') דאסור לשפשף בצונן הרבה משום רפואה, והמג""א חולק על המחבר וס""ל דאסור להחזיר העצם שיצא ממקומו, ומ""מ ע""י עכו""ם מותר (מ""ב ס""ק קמ""ה), אמנם פי' השלחן עצי שטים דליכא סתירה בשו""ע, דלעיל מיירי כשלא יצא לגמרי וליכא סכנת אבר משא""כ הכא מיירי כשיצא לגמרי והוי סכנת אבר מותר אפי' ע""י ישראל"	סימן שכח סעיף מז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כיצד נוהגין למעשה אם יצא אבר ממקומו?	"לעולם מותר לילך לרופא עכו""ם להחזירו, אבל לרופא ישראל מדינא אינו מותר להחזירו אלא בסכנת אבר אבל אם אינו סכנת אבר צריך שינוי ובשעת הדחק יש להקל כהרשב""א לעבור על שבות אפי' בלא שינוי לצורך חולה כל גופו"	סימן שכח סעיף מז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר ליתן בגד על מכה שמוציא דם?	"לכתחילה יש ליזהר מאיסור צביעה [אע""פ שהוא מקלקל], ובפרט אם הוא בגד אדום, ולכן יש לרחוץ המכה במים תחילה, אבל בשעת הדחק יש להקל דהוא דרך לכלוך (מג""א ס""ק נ""ב, מ""ב ס""ק קמ""ו) {ונראה דבזה""ז דאין דרכה לצבוע שום בגד רק החוטים מותר ליתן בגדים על מכתו וכמ""ש המ""ב לעיל (סי' ש""כ ס""ק נ""ח)}"	סימן שכח סעיף מח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לדחוק הבגד על המכה?	"זה ודאי אסור משום חובל (מג""א ס""ק נ""ג, מ""ב ס""ק קמ""ז), וה""ה דאסור למצוץ דם בפיו (מג""א שם, מ""ב שם)"	סימן שכח סעיף מח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר להניח דבר המושך את הדם?	"המג""א (ס""ק נ""ג) מדייק מרש""י דאינו מלאכה דאינו עושה כלום, וכ""ש שיכול להעמיד עלוקה, אבל מדייק מגמ' זבחים (י""ט ע""א) וגמ' סנהדרין (ע""ח ע""א) דהוי כעשייה מעשה בידים [ועי' באבן העוזר למה אינו גרמא], וכן חושש המ""ב (ס""ק קמ""ז) דהוי מלאכה דאורייתא ולחולה שאין בו סכנה צריך לעשותו ע""י עכו""ם"	סימן שכח סעיף מח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר ליתן קורי עכביש על מכתו?	"הכל בו כתב דמותר, אבל הב""י מפקפק בו דאסור משום רפואה, והמ""ב (ס""ק קמ""ט) הביא הא""ר ותוספת שבת שמקילין, ומשמע דפסק כוותייהו, וכן נקט הערוה""ש (סעי' נ""ח) דאינו מרפא אלא מעצר את הדם, אמנם כתב הערוה""ש (סעי' נ""ז - נ""ח) דצריך להכינה מבעוד יום דאל""ה מוקצה הוא ואז מותר להניחו ע""י גוי, וכ""כ הא""א מבוטשאטש דהוי מוקצה אבל לצורך חולה יש להקל באיסור מוקצה {ודוקא בשינוי קצת וכמ""ש המ""ב לעיל (ס""ק נ""ח)}"	סימן שכח סעיף מח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מי שהוא עצור, האם מותר ליתן פתילה בפי הטבעת?	"מותר דוקא ע""י שינוי [שתי אצבעות] ובנחת משום השרת נימין {וצ""ב למה צריך שינוי, והביה""ל (ד""ה לשום) הקשה למה אינו אסור משום רפואה, אבל אינו משמע דצריך שינוי משום רפואה}, וביאר המ""ב (ס""ק קנ""א) דאיידי דממשמש בה כמה פעמים להכניס ולהוציא קרוב לודאי שישיר נימין, אבל הביה""ל (ד""ה לשום) מסתפק בדבר זה [ורשז""א מפקפק בזה דכל פעם ופעם אינו פס""ר], אמנם בזה""ז שרק מכניסים הפתילה פעם אחת אינו פס""ר ומותר (שש""כ פל""ג הע' מ""ט) ויש לעשותו ע""י שינוי משום חשש רפואה וכמ""ש הביה""ל (חוט שני ח""ד פפ""ט ס""ק ס""א)"	סימן שכח סעיף מט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה הדין בקרוסטי""ר?"	"יש בו גם איסור רפואה ואסור אפי' ע""י שינוי אלא אם הוא חולה כל גופו, אבל מותר ע""י גוי (מג""א ס""ק נ""ה, מ""ב ס""ק ק""נ)"	סימן שכח סעיף מט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לערב המים ושמן?	"אינו מותר לערבם כדרך שעושה בחול אלא ישפוך הכל לתוך הכלי, וטוב לעשותו ע""י עכו""ם אם אפשר (מ""ב ס""ק ק""נ)"	סימן שכח סעיף מט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לעשות פתילה בשבת?	"כתב החיי""א דאסור משום מכה בפטיש, אלא אם הוא מאכל בהמה דאז אין בו משום תיקון כלי (שו""ע לעיל סי' שכ""ב סעי' ד') (מ""ב ס""ק קנ""ב)"	סימן שכח סעיף מט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר להדק נייר לתוך אזנו?	"כתבו שש""כ (פל""ה סעי' כ') ושבט הלוי (ח""ג סי' ל') דה""נ אסור משום תיקון כלי אבל מותר לדחוסו לאזנו אם אינו מהדקה קודם לכן כפתילה (פסק""ת אות ע""ה) [אמנם אמר הגר""ש פעלדער שליט""א דטישו אין בו חשיבות כלי ומיד זורקו לאשפה ומסתבר דאינו אסור כלל, וכן נקט ר""י באק]"	סימן שכח סעיף מט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם יש מנורה אצל מטתו והחוט יצא במקצת מה-outlet ובכל פעם שהוא מסתובב על מטתו הוא דולק ונכבה?	"{כפשוטו יש לאסור ע""פ הביה""ל דהוי פס""ר דידליק בהמשך משכבו, אולם מצדד ר""י באק להקל דדוקא בהכנה פתילה או סירוק שערות דהוי מעשה אחד חשבינן לה כפס""ר משא""כ הכא כשהוא שוכב על מטתו ורוצה לישון כל סביבה הוא פעולה בפנ""ע ואינו פס""ר ואין חיבור ביניהם, ויש לעיין בזה דאולי נחשב מעשה אחד במציאות דידוע שהוא יסתובב הרבה פעמים, וצ""ע למעשה}"	סימן שכח סעיף מט		
