#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ההוא צורבא מרבנן דהוו סנו שומעניה אמר רב יהודה היכי ליעביד לשמתיה צריכי ליה רבנן לא לשמתיה קא מיתחיל שמא דשמיא.	אמר לו רבה בר בר חנה- הכי אמר רבי יוחנן מאי דכתיב כי שפתי כהן ישמרו דעת ותורה יבקשו מפיהו כי מלאך ה' צבאות הוא אם דומה הרב למלאך ה' יבקשו תורה מפיו ואם לאו אל יבקשו תורה מפיו. שמתיה רב יהודה.	"מו""ק יז."		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ריש לקיש הוה מנטר פרדיסא אתא ההוא גברא וקאכיל תאיני רמא ביה קלא ולא אשגח ביה אמר להוי ההוא גברא בשמתא אמר ליה אדרבה להוי ההוא גברא בשמתא. מדוע. ב] מה הדין. ג] כיצד אפשר להתיר כשלא מכיר מי הוא האיש.	"א] אם ממון נתחייבתי לך נידוי מי נתחייבתי לך. [עי' תוס', ורא""ש].<br>ב] אתא לבי מדרשא אמרו ליה שלו נידוי שלך אינו נידוי.<br>ג] לא ידענא ליה אמרו ליה זיל לגבי נשיאה דלישרי לך דתניא נידוהו ואינו יודע מי נידהו ילך אצל נשיא ויתיר לו נדויו."	"מו""ק יז."		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"ת""ח שסרח. האם מנדין אותו. א] תקנת אושא. ב] דעת ר""ל."	"א] אין מנדין אותו אלא אומר לו הכבד ושב בביתך [והוא יבין ויעמוד בביתו ל' יום. ר""ן] חזר וסרח מנדין אותו מפני חילול השם. [פי' מנדין אותו בפירוש ובפרהסיא. ר""ן].<br>ב] ופליגא דריש לקיש דאמר ריש לקיש תלמיד חכם שסרח אין מנדין אותו בפרהסיא שנאמר וכשלת היום וכשל גם נביא עמך לילה, כסהו כלילה."	"מו""ק יז."		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	צורבא מרבנן שנתחייב שמתא. א] מנהג מר זוטרא חסידא. ב] אמר רב פפא תיתי לי דלא שמיתי צורבא מרבנן מעולם. כיצד היה עושה.	א] ברישא משמית נפשיה והדר משמית לדידיה כי הוה עייל באושפיזיה שרי ליה לנפשיה והדר שרי ליה לדידיה דאמר רב גידל אמר רב תלמיד חכם מנדה לעצמו ומיפר לעצמו.<br>ב] כי הא דבמערבא מימנו אנגידא דצורבא מרבנן ולא מימנו אשמתא:	"מו""ק יז."		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מאי שמתא אמר רב שם מיתה ושמואל אמר שממה יהיה ומהניא ביה כי טיחיא בתנורא. דעת החולק על שמואל.	"דאמר ריש לקיש כשם שנכנסת במאתים וארבעים ושמונה איברים כך כשהיא יוצאה יוצאה ממאתים וארבעים ושמונה איברים. דכתיב והיתה העיר חרם, גימט' רמ""ח. וכתיב ברוגז רחם תזכור. ג""כ גימט' רמ""ח."	"מו""ק יז."		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כל אלו שאמרו מותרין לגלח במועד. האם גם בהיה להם פנאי קודם המועד.	לא, מלבד נזיר ומצורע שמותרים כדי שלא ישהו קרבנותיהן [דיכולים להביא רק אחרי גילוח].	"מו""ק יז:"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"תוס'. אבל שחל שמיני שלו בשבת. היכי משכח""ל. 2"	כגון שמע שמועה בשבת. דקבורתו לא היה בשבת. ובירושלמי מוקי לה כשגררתו חיה ונתייאשו לבקש דמונין לו משעה שנתייאשו.	"מו""ק יז:"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	תנא- הכהן והאבל מותרין בגילוח [ברגל]. ובמשנה לא כתוב. במה נחלקו לענין אבל.	"בחל שביעי שלו להיות בשבת ערב הרגל. הבריי' כאבא שאול שמקצת היום ככולו, ואנוס הוא, ומותר לגלח ברגל. והמשנה כרבנן, שלא אומרים מקצת היום ככולו.<br>והטעם שלרבנן אי אפשר לגלח במועד- פי' רש""י כת""י כי לא בטלה גזירת ל', משא""כ לאבא שאול שהתחיל ל' קודם הרגל. [ורש""י שלפנינו פי' שלרבנן לא היה אנוס, ועי' רש""ש]."	"מו""ק יז:"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	תנא- הכהן והאבל מותרין בגילוח [ברגל]. ובמשנה לא כתוב. במה נחלקו לענין כהן.	דשלים משמרתו ברגל. למשנה דידן אסור לגלח, כיון שכל המשמרות שוות ברגל וכו', כמאן דלא שלים משמרתו ברגל דמי [ויש בו איסור דגילוח במשמר].<br>ותנא ברא סבר אף על גב דשייך בהנך משמרות משמרתיה מיהא שלימא ליה.	"מו""ק יז:"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	תנו רבנן כל אלו שאמרו מותרין לגלח במועד מותרין לגלח בימי אבלן והתניא אסורים.	"מותרין- בשתכפוהו אבליו [אחר שבא ממדינת הים, תיכף היו לו ב' אבלויות. רש""י כת""י, וכ""ה בשו""ע].<br>ואף שתכפוהו אבליו מותר בלא זה [בלא בא ממדינת הים], כדתניא הכביד שערו מיקל בתער ומכבס כסותו במים. הא אתמר עלה אמר רב חסדא בתער ולא במספרים במים ולא בנתר ולא באהל. [וכאן מותר גם בתער ובנתר]."	"מו""ק יז:"		
