#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	על שם מה קרוי יורה? (3)<br>ועל שם מה קרוי מלקוש? (3)	"שמורה בנ""א להטיח גגותיהם וכו'. שמרווה את האדמה. שיורד בנחת. (כאב המורה את בנו, רש""י. וע""ש עוד פירושים).<br>שמל קשיותם של ישראל. שממלא תבואה בקשיה. שיורד על המלילות ועל הקשים."	תענית דף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מנ""ל שיורה ומלקוש לברכה למסקנת הגמ'?<br>ומהיכן עוד יכלה הגמ' להוכיח? (רש""י)"	"דכתיב ביואל כי נתן לכם את המורה לצדקה, וא""כ יורה לברכה. ומקשינן מלקוש ליורה.<br>והמ""ל מדכתיב בוהיה אם שמוע תשמעו, ונתתי וכו' יורה ומלקוש. הרי דזו ברכה."	תענית דף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מתי זמן יורה ומלקוש?	"יורה לת""ק בחשון, לחכמים והם ר' יוסי בכסלו.<br>מלקוש בניסן."	תענית דף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו זמן רביעה ראשונה ושניה ושלישית להלכה?<br>וכמאן אתיא הא דגשמים שירדו ז' ימים הוו ג' רביעות?	"הלכה כר' יוסי דראשונה בי""ז חשון, שניה בכ""ג, ושלישית בא' כסלו.<br>וכר' יוסי אתיא, ולדידיה ירידת גשמים ואח""כ הפסק עד ז' ואז ז' רצופים הוו ג' רביעות."	תענית דף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מאי נפק""מ בידיעת זמן רביעה ראשונה?<br>ושלישית?<br>ושניה? (4)"	ראשונה - לשאול מאז על הגשמים.<br>שלישית - להתענות מאז.<br>שניה - לנודר עד הגשמים. להיות מותר בזיתים של עניים. ולהפסיק להלך בשבילי הרשות. ולבער תבן וקש של שביעית.	תענית דף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"על שם מה קרויה רביעה?<br>ומנ""ל דהכי הוא?"	שהמטר רובע את הקרקע.<br>דהוא בעל הקרקע, ודכתיב כי אם הרווה את הארץ והולידה והצמיחה.	תענית דף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כמה שיעור ירידת גשמים ברביעה ראשונה, ורביעה שניה?	ראשונה - שתרד בקרקע טפח.<br>שיהיה ראוי ליטול מן הקרקע לעשות מגופה בלא להוסיף מים.	תענית דף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	באלו ג' אופנים אמר רב חסדא דאין בהם משום 'ועצר'?<br>ומה פירש אביי באופן השני?<br>ומה הקשו ותירצו על האופן השלישי?	"א. שירדו גשמים כדי עשיית מגופת חבית.<br>ב. שירדו קודם ק""ש שאומרים בה ועצר, ואף אם ירדו מעט.<br>ופירש אביי דהוא רק כשירדו קודם ועצר דק""ש דערבית, דירדו ביום ויש בהם תועלת. אבל קודם ועצר דשחרית יש בהם משום ועצר.<br>ג. שירדו במקום אחד במדינה, ובאחרת לא. <br>והקשו מקרא דוהמטרתי על עיר אחת ועל עיר אחת לא אמטיר ואמרו דשניהם לקללה.<br>ופירשו כגון שאותה שהומטרה ירד בה יתר על הנצרך לה."	תענית דף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם עננים בבוקר יש בהם ממש?<br>והאם טוב לשנה להיות אלמנה בטבת, או מנוולת בטבת? ומדוע?	"עבים יש בהם ממש, קלושים אין בהם ממש.<br>כשירדו בחשוון טוב שתהא אלמנה, דלא ביירי תרביצי. [היינו בתי מדרש, או גינות, רש""י]. או כדי שלא ידבק השידפון בתבואה.<br>כשלא ירדו בחשוון טוב שתהא מנוולת. (כ""ה לפ""א ברש""י, ולפ""ב איפכא)."	תענית דף ו		
