#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מתי מתענין ומתריעין על צרות מגוים?	"אם הם באו לערוך מלחמה עם ישראל [ואפי&#x27; אם רק רוצים לעבור דרך ארצם דכתיב וחרב לא תעבור בארצכם, וכיון דזהו בכלל הברכות מכלל דההיפוך הוי היפוכו של ברכה (ערוה&quot;ש סעי&#x27; ה&#x27;), ופי&#x27; הריטב&quot;א (תענית כ&quot;ב) שמא יגרום החטא וילקו בה] או ליטול מס או קרקע מהם או לגזור עליהם אפי&#x27; במצוה קלה"	סימן תקעו סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בערים שסביבותיהם?	קיי&quot;ל כת&quot;ק דמתענין ולא מתריעין, אבל תוקעין להתקבץ לעזרה	סימן תקעו סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	בשעת צרה, מהו המצות עשה 1) מדאורייתא 2) מדרבנן?	"1) כתב הרמב&quot;ם (הל&#x27; תענית פ&quot;א ה&quot;א) דיש מצות עשה מדאורייתא על כל צרה שלא תבא לזעוק ולהריע בחצוצרות כדי שידעו הכל שבגלל מעשיהם הרעים הורע להן וזה הוא שיגרום להם להסיר הצרה מעליהם [במקדש מריעין חצוצרות ובשופר, בגבולין מריעין בחצוצרות או בשופר (מגיד משנה בשם הרשב&quot;א, מ&quot;ב ס&quot;ק א&#x27;), והב&quot;י (סי&#x27; תקע&quot;ט, עמ&#x27; שי&quot;ב) הביא ר&quot;ן ורז&quot;ה בשם תשובת גאונים דבגבולין תוקעין שופר ולא חצוצרות, והאג&quot;מ (או&quot;ח ח&quot;א סי&#x27; קס&quot;ט) הביא הריטב&quot;א דס&quot;ל דוקא חצוצרות] 2) כתב הרמב&quot;ם דיש מצוה מדרבנן להתענות על כל צרה שלא תבא עד שירוחמו מן השמים (מג&quot;א ריש סימן, מ&quot;ב ס&quot;ק א&#x27;)"	סימן תקעו סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה נקרא אם לא יזעקו ולא יריעו ויאמרו שדבר זה ממנהג העולם אירע?	"כתב הרמב&quot;ם שהוא דרך אכזריות וגורמת להם להדבק במעשיהם הרעים ותוסיף הצרה צרות אחרות, וזהו דכתיב והלכתם עמי בקרי והלכתי עמכם בחמת קרי (מ&quot;ב ס&quot;ק א&#x27;)"	סימן תקעו סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	למה אין נוהגין לתקוע בעת צרה בזה&quot;ז?	"כן הקשה המג&quot;א (ריש סימן), ויש לזה כמה תירוצים:&lt;br&gt;1) הנתיב חיים תי&#x27; דהוא דוקא בארץ ישראל כדכתיב וכי תבואו מלחמה בארצכם [וגבולין היינו חוץ למקדש], והוסיף המ&quot;ב (ס&quot;ק א&#x27;) דיש סוברים דאפי&#x27; בארץ ישראל הוא דוקא כשהיא תחת רשותינו&lt;br&gt;2) הפמ&quot;ג (א&quot;א) תי&#x27; דהוא דוקא כשיש צער על רוב ישראל משא&quot;כ קהל אחד כיחידים דמי&lt;br&gt;3) המור וקציעה תי&#x27; דאין לנו כהנים מיוחסים {וצ&quot;ב דאנן סומכים על כהנים שלנו לגבי פדיון הבן ונשיאת כפים כ&quot;ש הכא דלית ביה חשש ברכה לבטלה}&lt;br&gt;4) הערוה&quot;ש (סעי&#x27; ג&#x27;) תי&#x27; דאנן קיי&quot;ל כרש&quot;י והטור דתקנו לתקוע בסוף כל ברכה, וכיון דאין תענית ציבור בבבל וליכא הני ברכות ממילא אין מקום לתקוע, ואע&quot;פ דברכות דרבנן והתרעה דאורייתא מ&quot;מ כיון דתקנו הרבנן לתקוע דוקא בשעת הברכות א&quot;א לתקוע בדליכא ברכות ויש כח ביד חכמים לעקור בשב ואל תעשה&lt;br&gt;5) עוד תי&#x27; הערוה&quot;ש (סעי&#x27; ד&#x27;) דהוא דאורייתא דוקא בזמן הבית&lt;br&gt;6) האג&quot;מ (או&quot;ח ח&quot;א סי&#x27; קס&quot;ט) תי&#x27; דלפי הריטב&quot;א דס&quot;ל דצריך דוקא חצוצרות י&quot;ל דהיינו דוקא החצוצרות דהיו במקדש ואין לנו חצוצרות אלו בזה&quot;ז, וכעין זה כתב נמי המו&quot;ק"	סימן תקעו סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו הגדר של דבר שמתענין ומתריעין עליו?	"חשבון שלשה מתים בשלשה ימים [מת אחד בכל יום (רש&quot;י, מ&quot;ב ס&quot;ק ג&#x27;)] לכל חמש מאות רגלי, אבל ביום אחד או בד&#x27; ימים אין זה קבע אלא אקראי בעלמא (ב&quot;י,מ&quot;ב ס&quot;ק ד&#x27;)"	סימן תקעו סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כיצד משערין עיר שיש בו פחות מחמש מאות רגלי?	"ביאר הערוה&quot;ש (סעי&#x27; ז&#x27;) דלא שייך דבר בפחות מג&#x27; מתים בג&#x27; ימים, וזהו השיעור עד אלף, ומאלף רגלי עד אלף וחמש מאות השיעור הוא ו&#x27; אנשים בג&#x27; ימים, וכו&#x27;, אבל נראה לר&quot;י באק דעד חמש מאות השיעור הוא ג&#x27; מתים בג&#x27; ימים, ומחמש מאות עד אלף השיעור ו&#x27; מתים בג&#x27; ימים, וכו&#x27;"	סימן תקעו סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מי בכלל רגלי?	"כתב הרמב&quot;ם דוקא אנשים בריאים שעוסקים במלאכה בכלל [בין לגבי החשבון שלשה מתים בין לגבי החשבון חמש מאות (שלטי גיבורים, לבוש, מ&quot;ב ס&quot;ק ה&#x27;)] אבל לא זקנים ששבתו ממלאכה ונשים וטף לפי שהם חלושות המזג ולא מקרי דבר [ומקורו מלשון רגלי (מגיד משנה) א&quot;נ מלשון המוציאה (ר&quot;ן) א&quot;נ מירושלמי דיליף מבתים בריאים דה&quot;ה בחורים ולא זקנים, ומשמע דנתמעט נמי נשים וקטנים (ב&quot;י)]"	סימן תקעו סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם אחד משלשה אנשים מתו מפני סיבה אחרת?	"כתב הערוה&quot;ש (סעי&#x27; ו&#x27;) דהוא אינו בכלל החשבון דג&#x27; אנשים {ונהי דמסתבר מאד כהערוה&quot;ש מ&quot;מ אינו משמע כן מב&quot;י בשם ירושלמי דמסתפק אם מת אחד מאסכרה מצטרף עם שנים שמתו מדבר רק משום דכבר התענו ונענו מחמת האסכרה כל דהו אבל ביסוד משמע דיכול להצטרף סיבות אחרות, וצ&quot;ע}"	סימן תקעו סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם היה דבר 1) בארץ ישראל 2) במדינה 3) בסוריא?	"1) אם הוא בכל ארץ ישראל מתענין שאר גליות דכיון דגבירה לוקה שפחה לא כ&quot;ש, אבל אם הוא במקצתה שאר גליות אין מתענין דשפחה תנצל עם הגבירה הניצלת (ר&quot;ן בתירוץ שלישי, רמ&quot;א, מ&quot;ב ס&quot;ק ו&#x27; - ז&#x27;) {ומשמע דרוב ארץ ישראל ככולה} 2) אם שיירות הולכות ובא למדינה אחרת אף מדינה אחרת צריכה להתענות לפי שהדבר מתלוה ובא עמהן (שו&quot;ע, מ&quot;ב ס&quot;ק ט&#x27;), אבל אם ליכא שיירות רק סביבותיה מתענות ולא מתריעות כדי להשתתף בצרתן (מ&quot;ב ס&quot;ק י&#x27;) 3) קיי&quot;ל כיבוש יחיד לא שמיה כיבוש ודינו כמדינה (מג&quot;א ס&quot;ק א&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק ו&#x27;)"	סימן תקעו סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מתענין על הדבר בזה&quot;ז?	"כתב המג&quot;א (ס&quot;ק ב&#x27;) האידנא אין מתענין כלל בשעת הדבר דמנוסה הוא כשאינו אוכל ושותה קולט ח&quot;ו שינוי האויר (מ&quot;ב ס&quot;ק ב&#x27;), וכ&quot;כ החת&quot;ס (הגהות על השו&quot;ע) במגפת קאלרא דאם הרופאים אומרים שיכול להתענות אם אינו יוצא מפתח ביתו אז יתענו בבית ויתפללו ביחידות אבל אם אומרים הרופאים שהתענית בעצם מזיק ישתה קפה [בלא סוכר וחלב כדי שיהיה להנאת מעיו ולא להנאת גרונו] או תה או מרק פחות ממלא לוגמיו וישהה לכל היותר ט&#x27; דקות ולכל הפחות ב&#x27; דקות, ועדיף טפי אם אפשר לשתותו שלא כדרך אכילתן [כגון ליתן בו דבר מר], והוסיף הערוה&quot;ש (סעי&#x27; ט&#x27;) ע&quot;פ הזוהר (בראשית ק&#x27;) שיקחו מ&#x27; אנשים יראי אלקים עשרה בכל רוח מהעיר ושיאמרו קטורת ויעשו כן ג&#x27; פעמים וכל העם יכנוסו לביהכ&quot;נ ויאמרו קטורת"	סימן תקעו סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם יש דבר 1) בחזירים 2) בגוים?	"1) איתא בגמ&#x27; (תענית כ&quot;א ע&quot;ב) כיון דדמיין מעייהו לבני אדם יש סכנה אף לבני אדם ומתענין [ודוקא חזירים ולא שאר בהמות (ערוה&quot;ש סעי&#x27; ט&#x27;)] 2) הר&quot;ן הביא שיטה דכ&quot;ש דדמיין מעייהו לישראלים ויש סכנה, אבל הביא שאחרים אומרים דכל אומה נדונת כפי מעשיהם וכמ&quot;ש בגמ&#x27; שבת (ל&quot;ב ע&quot;א) דשטנא בתרי אומי לא שליט ואם יש דבר לגוים ליכא סכנה לישראל [וביונה, לא שלטא הרוח אלא מחמת יונה לבד (מהרש&quot;א שם)]. להלכה, תוס&#x27; כתבו כשיטה ראשונה דיש סכנה, וכן פסק המחבר, וביאר הקרן אורה (תענית שם) דבמקום משחית צריך לבקש רחמים וכמ&quot;ש במכת מצרים, וכן מבואר כאן דהחזירים מסתמא הם של עכו&quot;ם ואפ&quot;ה חיישינן דשלטא בישראל {ונראה לפרש (עם ר&quot;י באק) הענין דבגמ&#x27; שבת נחלקו רב ושמואל אי אמרינן שטנא בתרי אומי לא שליט דהיינו דא&quot;א ליענש תרי אומי אפי&#x27; במקום סכנה, וידוע רב ושמואל הלכה כרב וא&quot;כ קיי&quot;ל דיכול לשלוט על תרי אומי, אמנם יש עוד ענין שיכול להביא דין על חבירו, והדעה שניה בהר&quot;ן ס&quot;ל דאם יש דין על הגוים ליכא קטרוג ודין על ישראל וא&quot;כ אינו סכנה, אבל הדעה ראשונה ס&quot;ל דאפי&#x27; כשיש דבר על הגוים יש משחית בעולם וא&quot;כ איכא קטרוג אפי&#x27; על ישראל, וכן קיי&quot;ל דדבר על גוים מקרי משחית בעולם ואפי&#x27; ישראלים צריכים ליזהר}"	סימן תקעו סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו הגדר של מפולת בעיר שמתענין?	"אם נפלו כותלים בריאים שאינם עומדים על שפת הנהר [אבל על שפת הנהר תלינן שנפלו מחמת הנהר], והריטב&quot;א (תענית כ&#x27; ע&quot;ב) מצדד דהוי מפולת כשנפלו שלשה בתים (מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;א), ועוד כתב הריטב&quot;א דליכא חילוק בין עיר גדולה לקטנה ולא בין יום אחד לג&#x27; ימים {ויש לפרש דצריך לקבוע דיש גזירת מפולת בעיר ולזה לא אמרינן אקראי בעלמא כשהוא ביום אחד}"	סימן תקעו סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מתענין על רעש ורוחות?	כן כשהם מפילין בנינים והורגים (שו&quot;ע)	סימן תקעו סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם יש חולי בעיר?	"[כגון אסכרה או חרחור] אם יש הרבה אנשים בעיר שיש להם חולי זה, ויש מהם שמתו [לפי הריטב&quot;א ג&#x27; אנשים ואין נפק&quot;מ בכמה ימים, לפי הלח&quot;מ ב&#x27; אנשים, ולפי הב&quot;י בשם הירושלמי אפי&#x27; איש אחד שמת] (מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ח)"	סימן תקעו סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מאי שנא מדבר דאמרינן דצריך ג&#x27; מתים בג&#x27; ימים?"	"ביאר הב&quot;י דדבר בא משינוי אויר וזה גורם מיתה מיד בלי שיהוי זמן, וכדי לקבוע דיש כאן דבר צריך חזקה ע&quot;י ג&#x27; אנשים בג&#x27; ימים משא&quot;כ בחולי אם נתברר לנו שיש כאן חולי הוא סכנה מיד [ולפי&quot;ז אפי&#x27; אם מתו זקנים נשים וקטנים מחמת החולי מתריעין עליו כיון שנתברר לנו שיש חולי זה בעיר ולא דמי לדבר דצריך לאחזיק שיש דבר בעיר] {ונראה לפי&quot;ז ראוי להתענות על המחלה קארונא דהוי חולי ולא דבר}"	סימן תקעו סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בחכוך?	אם הוא כשחין מצרים דהיה לח מבפנים ויבש מבחוץ {ובבכורות (מ&quot;א ע&quot;א) איתא יבש בפנים ולח בחוץ, וצ&quot;ע} גוזרין עליו תענית ומתריעין עליו אם פשט ברוב ישראל [אע&quot;פ שאינם מתים מ&quot;מ הוא קשה כמות (ב&quot;ח, מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ז)], אבל אם הוא יבש לגמרי (רמב&quot;ם) או לח לגמרי (רש&quot;י) אינו קשה כ&quot;כ ורק צועקין עליו בלבד	סימן תקעו סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין באבעבועות הפורחים בתינוקות?	"ה&quot;נ אם מתים צריך לגזור תענית, ולזה הדפיסו לומר סליחה על תחלואי ילדים, וכתב השל&quot;ה דכל אחד יבריח בניו מן העיר בעת הזאת, ואם לא עשו זאת הן חייבין בנפשותם (מג&quot;א ס&quot;ק ג&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ד), אמנם כתב הכה&quot;ח (יו&quot;ד סי&#x27; קט&quot;ז ס&quot;ק ס&#x27;) דבזה&quot;ז דיש לנו רופאים מומחים ליכא סכנה וא&quot;צ לברוח מן העיר"	סימן תקעו סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה מקרי חיה רעה שנשתלחה 1) בעיר ביום 2) בשדה ביום 3) בשדה הסמוכה לאגם 4) באגם גופה 5) בבתים הבנויים במדברות ובארצות הנשמות?	"1) אם נראית 2) אם ראתה ב&#x27; אנשים ולא ברחה [דכתיב ומוראכם וחתכם יהיה על כל חית הארץ (מג&quot;א ס&quot;ק ד&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;א)], ואפשר דה&quot;ה בעיר בלילה (מ&quot;ב ס&quot;ק כ&#x27;) 3) ראתה ב&#x27; אנשים ורדפה אחריהם [ומשמע ממ&quot;ב (ס&quot;ק כ&#x27;) דה&quot;ה בשדה בלילה] 4) אם טרפה שנים ואכלה אחד מהם [ודוקא שטרפן זה אחר זה אבל אם טרפן כאחת לא (גבורת ארי, שעה&quot;צ ס&quot;ק י&quot;ג)], ואם לא אכלה אחד מהם לפי תוס&#x27; בודאי הוי משולחת ולפי הר&quot;ח אינה משולחת (מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ה) 5) אם עלתה לגג ונטלה תינוק מעריסה [אבל בלא&quot;ה אינה משולחת דהוא סיכן את עצמו לבא למקום החיות]"	סימן תקעו סעיף ו-ז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בנחשים ועקרבים 1) שאינם ממיתים 2) שממיתים 3) בסתמן?	"1) אין מתענין עליהם אלא צועקין, וחידש הערוה&quot;ש (סעי&#x27; י&quot;ד) דהיינו דוקא במקומות שהם מצויין אבל אם נראו במקומות שאינם מצויין הוי משולחת ומתענין ומתריעין {וצ&quot;ב, ולכאורה צ&quot;ל כיון שאינם מצויין שם יש בהם חשש שימותו} 2) הראב&quot;ד מחמיר שמתענין עליהם [ואפי&#x27; ביתושים וזבובים], והמגיד משנה חולק עליו דאינו סכנה דהרי אפשר להרגן ולהשמר מהם משא&quot;כ חיה רעה, והב&quot;י ס&quot;ל כהראב&quot;ד שהרי עשויין לבא ולנשוך את האדם שלא מדעתו, וכן קיי&quot;ל דאם ימותו מתענין ומתריעין עליהם (מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ו) 3) הטור ס&quot;ל דחוששין שימותו (מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ו), והדרכ&quot;מ (ס&quot;ק ב&#x27;) כתב דהרמב&quot;ם משמע דאינו חושש שימותו, וכן הוא פשטות המחבר "	סימן תקעו סעיף ו-ז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	באופן דהוי משולחת, באיזה מקומות מתענין?	"הרמב&quot;ם (לפי הב&quot;י) ס&quot;ל דאין חילוק בין כל המאורעות, בכולם מתענין רק סביבותיה מפני שדרכן של המכה ללכת, וקיי&quot;ל כת&quot;ק דרק מתענין ולא מתריעין, אבל השאר ראשונים ס&quot;ל כפשטות המשנה דיש חילוקים בין המאורעות, בדבר ומפולת אינה הולכת והסביבותיה רק מתענין כדי להשתתף בצרתן, אבל בחיה רעה וירקון ושדפון יש סכנה אפי&#x27; לרחוקים שבאותה הפרכיא. וכן הוא פשטות הטור והמחבר דבדבר ומפולת רק סביבותיה מתענין כדי להשתתף בצרתן וכמ&quot;ש המ&quot;ב (ס&quot;ק י&#x27;) ומקורו מב&quot;י (עמ&#x27; ש&quot;ז) בשם הר&quot;ן, אבל בחיה רעה וירקון ושדפון אפי&#x27; הרחוקים מתענין ומתריעין משום סכנה, והמ&quot;ב (ס&quot;ק י&quot;ט) הביא שהגר&quot;א מתמיה למה לא הגיה הרמ&quot;א על המחבר בסעי&#x27; ו&#x27; דהרחוקים הם דוקא באותו הפרכיא {וי&quot;ל דסמך על מה שמגיה בסעי&#x27; ח&#x27; בירקון ושדפון דכולם שוין כאחד שהם מכות המהלכות}, אולם הצע&quot;ג הוא סעי&#x27; א&#x27; דהטור ושו&quot;ע כתבו דחרב אינו הולכת והמשנה כייל חרב עם שאר מכות המהלכות, כן הקשה הגר&quot;א (מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ט, שעה&quot;צ ס&quot;ק ט&#x27;) {ואי אמרת דלא גרסי &quot;חרב&quot; במתני&#x27; שם וסבירא להו דהוי דומה לדבר ומפולת הכל ניחא וצ&quot;ע דלא מצאתי גירסא זו}"	סימן תקעו סעיף ו-ז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בכלב שמשתגע ונושך כמה בני אדם?	"כתב הערוה&quot;ש (סעי&#x27; י&quot;ג) דאין זה משולחת וימהרו להמיתו"	סימן תקעו סעיף ו-ז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו 1) ירקון 2) שדפון?	"1) לרש&quot;י חולי בני אדם, לרמב&quot;ם לתבואה, וכ&quot;כ המג&quot;א (ס&quot;ק ו&#x27;) דהוא תבואה שהכסיפו פניה (מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ז) 2) רוח שמריק הזרע מן התבואה (מג&quot;א שם, מ&quot;ב שם)"	סימן תקעו סעיף ח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו הדין אם יש ירקון ושדפון?	"אפי&#x27; אם רק התחיל במקום אחד כשיעור פת למלא פי התנור [ואיבעיא דלא איפשיטא בגמ&#x27; (תענית כ&quot;ב ע&quot;ב) אם שיעורו רק ככיסוי התנור או כשורות הלחם דבקים בפי התנור זה אצל זה או זה למעלה מזה] (מג&quot;א ס&quot;ק ז&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ז)"	סימן תקעו סעיף ח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	באיזה מקומות צריכים להתענות?	"עי&#x27; מש&quot;כ למעלה דלפי הרמב&quot;ם בכל צרה רק סביבותיה מתענין, אבל הטור ושו&quot;ע פסקו דבצרות המהלכות אפי&#x27; הרחוקים מתענין ומריעין, וביאר הרמ&quot;א ע&quot;פ התוספתא דהיינו באותו הפרכיא"	סימן תקעו סעיף ח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם יש 1) ארבה וחסיל 2) חגב?	"1) אפי&#x27; אם רק רואה כנף אחד בכל ארץ ישראל מתענין ומתריעין, ואפי&#x27; אם אינם משחיתים התבואה מ&quot;מ בודאי יפסידו 2) אין מתענין ומריעין אלא זועקין, ובזה&quot;ז דאין אנו מכירין מהו חגב בכולם מתענין ומריעין (שו&quot;ע)"	סימן תקעו סעיף ט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם הוזלו הסחורה 1) בחול 2) בשבת?	"1) אם הוזלו מעשרה עד ששה מתענין ומריעין דזהו צרת ציבור [והערוה&quot;ש (סעי&#x27; י&quot;ז - י&quot;ח) מסתפק אם מתענין], ודוקא בסחורה שרוב חיי אנשי העיר מהן 2) הטור משמע דמתענין ומריעין אפי&#x27; בשבת, אבל כתב הב&quot;י דעל כרחך אין כוונתו אלא זועקין דהיינו לומר עננו (מ&quot;ב ס&quot;ק ל&#x27;)"	סימן תקעו סעיף י		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם יש ריבוי גשמים?	"בבבל שזה גורם הבתים ליפול מתענין ומריעין עליה אבל בארץ ישראל שהיא ארץ הרים ובתים בנוים באבנים הוי טובה ואין מתענין עליה, אכן כתב המחבר דבצפת מצויין מפולת מפני הגשמים ומתפללין עליהם {דהיינו מתענין ומריעין, ועי&#x27; בערוה&quot;ש (סעי&#x27; י&quot;ח) דמסתפק בדבר}, וצ&quot;ע דכל זה מבואר בסמוך בסי&#x27; תקע&quot;ז"	סימן תקעו סעיף יא		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם יש מכה שאינה מהלכת?	"העיר עצמה מתענין ומריעין וזועקין בתפילה, וכל סביבותיה מתענות לבקש עליהם רחמים אבל אינן מתריעות [ולפי המג&quot;א (ס&quot;ק ט&#x27;) היינו כל העיירות שבאותה הפרכיא, אבל מבואר מהגר&quot;א דס&quot;ל סביבותיה ממש ולא כל הפרכיא שהקשה למה לא הגיה הרמ&quot;א כאן על המחבר לומר כל הפרכיא, משמע דס&quot;ל בדעת המחבר דאינו כל הפרכיא (מ&quot;ב ס&quot;ק ל&quot;א, שעה&quot;צ ס&quot;ק ט&quot;ז), והערוה&quot;ש (סעי&#x27; י&quot;ט) ס&quot;ל כהמג&quot;א]"	סימן תקעו סעיף יב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מהו הדברים שאין מתענין ואין מתריעין אלא זועקין ומתחננין בתפילות, ואפי&#x27; בשבת?"	"1) עיר שהקיפוה גוים או נהר&lt;br&gt;2) ספינה המטורפת בים&lt;br&gt;3) יחיד הנרדף [מפני גוים או לסטים או רוח רעה]&lt;br&gt;[הטור ס&quot;ל דזהו שיטת הרמב&quot;ם אבל רש&quot;י ס&quot;ל דאין זועקין ומתחננין בתפילות דס&quot;ל כר&#x27; יוסי, אכן הב&quot;י חולק על הטור וס&quot;ל דלכו&quot;ע קיי&quot;ל כת&quot;ק וזועקין ומתחננין]"	סימן תקעו סעיף יג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	למה אין מתענין בציורים הנ&quot;ל?	"1) הרמב&quot;ן תי&#x27; כיון שהם עצמם אינם מתענין מפני בהלתן אף סביבותיהם אין מתענין&lt;br&gt;2) הר&quot;ן תי&#x27; כיון דהוא צרה בכל יום א&quot;א להתענות כ&quot;כ ברציפות ולפיכך לא תקנו להתענות כלל (ב&quot;י)"	סימן תקעו סעיף יג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מתי תוקעין לדברים אלו?	לקבץ העם לעזור אחיהם ולהצילם	סימן תקעו סעיף יג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מי הם פטורות מתעניות אלו?	"1) עוברות ומניקות&lt;br&gt;2) קטנים [לפי המג&quot;א (ס&quot;ק י&#x27;) היינו גדולים שלא הגיעו לגבורת אנשים דהיינו פחותים מי&quot;ח לזכר וט&quot;ו לנקבה כיון שתעניות אלו אינן קבועין לא החמירו כ&quot;כ, ולפי הגר&quot;א ועוד אחרונים קטנים בדוקא וקמ&quot;ל דאין בהם מצות חינוך ואפ&quot;ה נכון שיאכלו רק כדי קיום הגוף, והמג&quot;א כתב דהמנהג הוא דאין מתענין אלא אם הגיעו לגבורת אנשים (מ&quot;ב ס&quot;ק ל&quot;ב, שעה&quot;צ ס&quot;ק י&quot;ז),וכן פסק הערוה&quot;ש (סעי&#x27; כ&#x27;)]"	סימן תקעו סעיף יד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לאכול בלילה?	כן, בתעניות אלו לא החמירו חוץ מתענית גשמים	סימן תקעו סעיף יד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה יעשה אם יש ב&#x27; צרות?"	אין מבקשים רחמים אלא על אחת דכתיב נצומה ונבקשה מאלקינו על זאת, משמע דאיכא אחרת, וכן הוא בירושלמי שאומרים אע&quot;פ שיש בלבנו צרות רבות על צרה פלונית באנו להתפלל, וחידש הכה&quot;ח (ס&quot;ק ס&quot;ג) דזהו דוקא בציבור אבל יחיד יכול לבקש רחמים על כמה צרות וכמו שראינו בתהלים שכתוב בו כמה בקשות רחמים	סימן תקעו סעיף טו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	אם יש רעב ודבר על איזה יבקש רחמים?	יבקש רחמים על הרעב משום דכי יהיב רחמנא שובעה לחיי יהיב	סימן תקעו סעיף טו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם יש שני מיני חולאים?	כתב הפמ&quot;ג (א&quot;א ס&quot;ק י&quot;א) דיכולים להתפלל על שניהם יחד דמ&quot;מ תפילה אחת היא שהקב&quot;ה יציל אותנו מחולאים (מ&quot;ב ס&quot;ק ל&quot;ה)	סימן תקעו סעיף טו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	אם יש צרה אחת, האם מותרים להזכיר עוד צרות שעברו בדרך אגב?	כן וכמו שמצינו בכמה פיוטים וסליחות (מג&quot;א ס&quot;ק י&quot;א, מ&quot;ב ס&quot;ק ל&quot;ד)	סימן תקעו סעיף טו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו סדר היום בתענית?	"ב&quot;ד וזקנים יושבים בביהכ&quot;נ ובודקים במעשי אנשי העיר ומסירין המכשלות של עבירות ומזהירין ומפרישין הבעלי עבירה אחר תפילת שחרית עד חצות, ואח&quot;כ קורין בתורה ומפטירין בנביא עד רביע יום לערב [ומכאן דייק המנח&quot;י (ח&quot;ו סי&#x27; נ&quot;ג אות א&#x27;) דבשעת הדחק אפשר לקרות בתורה בתענית מיד אחר חצות אפי&#x27; בתוך חצי שעה, ועי&#x27; מש&quot;כ לעיל (סי&#x27; תקס&quot;ו סעי&#x27; א&#x27;)], וברביע אחרון מתפללין מנחה ומתודים וזועקין ומתחננין (שו&quot;ע, מ&quot;ב ס&quot;ק ל&quot;ז), וקורין ויחל בשחרית ומנחה (ב&quot;י לעיל סי&#x27; תקע&quot;ה, ט&quot;ז שם ס&quot;ק ב&#x27; ומ&quot;ב שם ס&quot;ק ה&#x27;), וכתב הערוה&quot;ש (סעי&#x27; כ&quot;ב) דבזמן הגמ&#x27; היו בודקין כהוגן ולא היה להם פנאי לקרות בתורה בשחרית (וכמ&quot;ש רש&quot;י במגילה ל&#x27; ע&quot;ב) משא&quot;כ בזמן הגאונים וכ&quot;ש בזמן הזה {והא דמשמע מב&quot;י שם ובסי&#x27; תקע&quot;ט (עמ&#x27; שט&quot;ו) שהיו מתפללין מנחה ברביע שלאחר חצות היינו שהיו קורין בזמן מנחה ולאפוקי משחרית אבל בודאי היו מתפללין מנחה בסוף היום}"	סימן תקעו סעיף טז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם נוהגין לעשות סדר זה בזה&quot;ז?	"המג&quot;א (ס&quot;ק י&quot;ב) מתמיה למה אין נוהגין לעשות הכי בזה&quot;ז (מ&quot;ב ס&quot;ק ל&quot;ו), ותי&#x27; הנתיב חיים דמשמע מפסוק דיש אסיפת זקנים דוקא אם יש צום ועצרה ממלאכה ואין לנו תענית ציבור בבבל, ועוד תירץ כדי לעשות היכר דאינו כתענית ציבור {והא גופא צ&quot;ע למה אין נוהגין לעשות הכי בתענית ציבור}"	סימן תקעו סעיף טז		
