#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מח. מי שלא בכרה אשתו וילדה שני זכרים ומת האב לפני שפדה מה דינם ובמה פליגי?	"אם נתנו לפני שחלקו נתנו. אם לאו, ר&quot;מ אומר שפטורים, ור' יהודה אומר התחייבו נכסים.<p dir=""rtl"">ר' ירמיה אמר שאם מת האב לאחר ל', לכו&quot;ע חייבים, שנשתעבדו נכסים. מת לפני ל', סובר ר' יהודה ששני יוסף בן שמעון שיצא שט&quot;ח על אחד מהם ויש להם שדה בשותפות יכול לגבות ממנה, ואיכא דמתני אסיפא ור' יהודה שמחייב אפ' אחר שחלקו וש&quot;מ שני יוסף בן שמעון שלקח אחד מהן שדה מחבירו בעל חובו גובה ממנו. </p><p dir=""rtl"">רבא הקשה ששדה היא כערב ואין גובים לפני הלוה, אלא פ' שלפני ל' ודאי שאינו גובה, ונחלקו לאחר ל' ולא השאיר אלא ה' סלעים וכו&quot;ע סוברים ה' סלעים ולא פחות ומלוה הכתובה בתורה כמלוה ע&quot;פ דמי, ונחלקו או בדרב אסי שאמר שאחים שחלקו מחצה יורשים ומחצה לקוחות דר' יהודה סבר כולם יורשים, או שנחלקו בדרב פפא האם מלוה ע&quot;פ גובה או אינו גובה מן הלקוחות.</p>"	בכורות מח.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מח: מי שנולדו לו שני בנים משתי נשים ונתן י' סלעים לכהן אחד או שנים ומת אחד בתוך ל' האם יכול להוציא מהם? <p dir=""rtl"">ומה הדין בשני אנשים שהולידו משתי נשים (והתערבבו הולדות) ונתנו לכהן אחד או לשנים ומדוע?</p>"	"איש אחד מכהן אחד ודאי חייב להחזיר לו, משני כהנים אין יכול להוציא מהם שאין יודע של מי מת. <p dir=""rtl"">שני אנשים מכהן אחד יכולים להוציא ממנו רק ע&quot;י הרשאה {ואפ' למ&quot;ד דאין כותבים הרשאה על מטלטלים זה דוקא היכן שכפר}, לשני כהנים אין יכולים להוציא מהם כנ&quot;ל.</p>"	בכורות מח:		
