#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו הברכה על לידת 1) בן 2) בת?	"1) הטוב והמטיב [ואפי&#x27; אם רק שמע השמועה ולא ראה בנו (רא&quot;ש, מג&quot;א ס&quot;ק א&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק א&#x27;) {אבל עצה טובה להמתין עד שיראה את בנו כדי שלא יכניס עצמו לספק שמא צריך לברך שהחיינו אח&quot;כ על ראייתו}], וישתחוה נגד מזרח ויברך (מג&quot;א ס&quot;ק ב&#x27;) והערוה&quot;ש (סעי&#x27; א&#x27;) אינו יודע טעם לזה 2) אין מברכין הטוב והמטיב ואפי&#x27; אם רצה בת לקיים מצות פר&quot;ו [דהרי אשתו אינה מצווה על פר&quot;ו (שעה&quot;צ ס&quot;ק ג&#x27;) {אבל לפי&quot;ז יש לו לברך שהחיינו אפי&#x27; אם אינו רואה אותה דהרי יש לו שמחה, אבל למעשה כתב הערוה&quot;ש (סעי&#x27; א&#x27;) דאין לו שמחה כ&quot;כ בלידת בת כמו לידת בן}] אבל חידש המ&quot;ב (ס&quot;ק ב&#x27;) דיברך שהחיינו כשרואה אותה דהיא לא גרע מהרואה את החבירו לאחר ל&#x27; יום [ואם מקיים עכשיו מצות פר&quot;ו יש עוד סברא לברך שהחיינו דהרי הוא מקיים מצוה פעם ראשונה בחייו לפי האחרונים (מנחת חינוך) דהמצוה הוא הלידה (עי&#x27; ביה&quot;ל לעיל סי&#x27; כ&quot;ב)], ולא יברך שהחיינו על נכד דאין לנו אלא חידושו של המ&quot;ב (הליכות שלמה תפילה פכ&quot;ג דבר הלכה אות י&quot;ד)."	סימן רכג סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם טעה ובירך הטוה&quot;מ במקום שהחיינו או להיפך?	"מבואר מביה&quot;ל (סעי&#x27; ה&#x27;, ד&quot;ה שהיא) דיוצא בשהחיינו בטעות אבל אינו יוצא בהטוה&quot;מ בטעות"	סימן רכג סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה מברך על לידת תאומים בן ובת?	"במ&quot;ב דרשו מביאים מח&#x27; בזה {ולענ&quot;ד נראה לברך הטוה&quot;מ וגם שהחיינו דהרי מבואר לקמן (סעי&#x27; ה&#x27;) דיכול לברך שניהם}"	סימן רכג סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם טעה ובירך שהחיינו על ילדה אחרת ולא היתה בתו?	"צריך לחזור ולברך שהחיינו על בתו (שבט הלוי ח&quot;ח סי&#x27; ל&quot;ה)"	סימן רכג סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם היה להם כמה בנים?	"אפ&quot;ה צריכים לברך הטוה&quot;מ (רשב&quot;א, ט&quot;ז ס&quot;ק א&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק ג&#x27;), אכן מסתפק הביה&quot;ל (ד&quot;ה זכר) אם היה לו כמה בנים ולא בת ותאב לבת ונולד לו בן אם יברך הטוה&quot;מ דהרי לא ניחא ליה בזכר [ומערוה&quot;ש (סעי&#x27; א&#x27;) משמע דמברך בכל אופן] {ונראה עצה דיחשוב בלבו מי יודע מאיזה בן יראה הצלחה ונחת ממנו ואז יכול לברך בשמחה גדולה}"	סימן רכג סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	עד מתי יכול לברך על לידת בנו?	"אפי&#x27; אם לא בירך תכ&quot;ד יכול לברך דעדיין הטובה בעולם (פמ&quot;ג א&quot;א ס&quot;ק ב&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק ג&#x27;), והא&quot;א מבוטשאטש מוסיף דאם בשעת לידה הוא בסכנה לא יברך עד לאחר ל&#x27; יום, וכן נכון להמתין עד לאחר מילה [כשצריך לדחותו], אבל אם הוא בעל מום חמור הרבה סוברים שאין לברך עליו כלל (מ&quot;ב דרשו)."	סימן רכג סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם יכול לברך על לידת בן בנו?	"הספר חסידים ס&quot;ל דיכול לברך על לידת בן בנו או אפי&#x27; על לידת בן לאוהבו שהוא צדיק וחסיד, אבל הביה&quot;ל (ד&quot;ה ילדה) הוכיח מתשובת הרשב&quot;א דאינו יכול לברך, וביאר דהרשב&quot;א ס&quot;ל דתקנו לברך הטוה&quot;מ דוקא על דבר שיש לו תועלת והנאה בו כירידת גשמים או ירושה או ריבוי יין או ילדים שיש לו תועלת דהוא חוטרא לידא ומרא לקבורה ועוד ברא כרעא דאבוה ואמה, והסיק הביה&quot;ל דאין לברך אלא על דבר שנזכר בהדיא."	סימן רכג סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם מת האם 1) בשעת לידה [וה&quot;ה אם מת האב קודם לידה] 2) לאחר לידה [וה&quot;ה כשמת האב אח&quot;כ]?	"1) הרמ&quot;א כתב שיברך שהחיינו [ובדרכ&quot;מ (ס&quot;ק א&#x27;) ביאר דזהו כוונת תשובת הרשב&quot;א דכתב שיברך שהחיינו], וכן נקטו כמה אחרונים דאין לאשתו שמת הנאת גשמיית, ודלא כהט&quot;ז (ס&quot;ק א&#x27;) דס&quot;ל דיברך הטוה&quot;מ דיש לה טובה ג&quot;כ שהשאירה זכר בעולם [ויש אומרים דזהו נמי שיטת המחבר {אבל לא נראה כן מלשון הב&quot;י}] (מ&quot;ב ס&quot;ק ד&#x27;) 2) הב&quot;י כתב שיברך הטוה&quot;מ דהיתה לה טובה בשעת הלידה, וכן מדויק בלשון הרמ&quot;א דכתב רק כשמתה אשתו בלידתה מברך שהחיינו, אבל למעשה הביה&quot;ל (ד&quot;ה בלידתה) מסתפק בדבר דהרי בשעת הברכה אין לו שותף בהטובה, והרמ&quot;א נקט &quot;בלידתה&quot; משום אורחא דמילתא אם מתה אח&quot;כ מסתמא כבר בירך בשעת הלידה, ומסיים וצ&quot;ע {ולכאורה במקום ספק עדיף לברך שהחיינו ולא הטוה&quot;מ, וכמ&quot;ש הביה&quot;ל בסוף הסימן}"	סימן רכג סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו הסדר הברכות כשמתה אשתו בשעת לידה?	"בתחילה יברך דיין האמת [שהוא חובה], ואח&quot;כ יברך שהחיינו [שי&#x27;&#x27;א שהוא רשות] (מ&quot;ב ס&quot;ק ו&#x27;)"	סימן רכג סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם יש לימוד זכות לאלו שאינם מברכים ברכות אלו?	"איתא בעירובין (מ&#x27; ע&quot;ב) דברכת שהחיינו על פרי חדש רשות הוא, וכתב הרמ&quot;א דמזה נתפשט המנהג להקל בכל ברכות כיוצא באלו, אבל השיג עליו המג&quot;א (ס&quot;ק ג&#x27;) דאינו נכון אלא היכא דאיתמר איתמר (מ&quot;ב ס&quot;ק ז&#x27;), ועוד כתב הביה&quot;ל (ד&quot;ה ויש) דזהו דוקא פרי חדש אבל דבר שתקנו לברך משום שמחה ואינו שייך לזמן הרי הוא חובה לברך שזיכהו לבוא לשעה שיש בו שמחת הלב, אמנם הערוה&quot;ש (סעי&#x27; ב&#x27;) מלמד זכות דברכה זו על לידת בנו אינו מובא ברי&quot;ף ורמב&quot;ם, וביאר דלא תקנו ברכה זו אלא באדם שדואג ותאב ללידת זכר וזהו לשון הברייתא &quot;אמרו לו ילדה אשתו זכר&quot; שבשרוהו בשורה טובה שהקב&quot;ה מילא תאוותו, ועוד שמעתי מהר&quot;י צוקער שליט&quot;א ללמד זכות ע&quot;פ הרב שרירא גאון (שמוזכר בב&quot;י בסוף הסעי&#x27;) דס&quot;ל דאין לברך ברכות אלו אלא כשבאין מזמן לזמן, וס&quot;ל דיש מח&#x27; הסוגיות בין הגמ&#x27; בעירובין להגמ&#x27; ברכות, וקיי&quot;ל כהגמ&#x27; בעירובין [ואין זה אלא לימוד זכות דלדינא לא חיישינן להרב שרירא גאון]."	סימן רכג סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה יברך כשמת אביו?	"יברך דיין האמת על מיתת אביו, ואם יש לו ירושה יברך הטוה&quot;מ אם יש לו אחים [ואפי&#x27; אם כבר חלקו השדות מחייו אפ&quot;ה יכולים לברך הטוה&quot;מ אפי&#x27; להמחבר דס&quot;ל דצריך הטובה באותו שדה דהכא נהנו כולם ע&quot;י הירושה ונחשב כדבר אחד (ביה&quot;ל ד&quot;ה ואם)] או אשה ובניו [ולפי המג&quot;א דוקא אם ירשו כלים שהם משתמשים בהם מיד (ביה&quot;ל ד&quot;ה אין), והערוה&quot;ש (סעי&#x27; ג&#x27;) משמע דפסק כהמג&quot;א] ושהחיינו אם אין לו אחים ובני בית, ואע&quot;פ שניחא ליה טפי אם לא היה מת אביו מ&quot;מ אינו מברך על השמחה אלא על מה שהגיע לו תועלת ממנו אע&quot;פ שמעורב בו צער ואנחה (רשב&quot;א, מ&quot;ב ס&quot;ק ט&#x27;), ועי&#x27; להלן."	סימן רכג סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	על איזה מת צריך לברך דיין האמת בשם ומלכות?	"המג&quot;א (ס&quot;ק ד&#x27;) הביא הב&quot;ח דהעולם נוהגים לברך על ת&quot;ח בלא שם ומלכות ואינו נכון, והוסיף המ&quot;ב (ס&quot;ק ח&#x27;) על קרוב שחייב להתאבל עליו ג&quot;כ צריך לברך בשם ומלכות, והערוה&quot;ש (סעי&#x27; ג&#x27;) כתב דנוהגין לברך בשם ומלכות רק על קרובים שמתאבלים עליהם ולא על ת&quot;ח."	סימן רכג סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם מת 1) אשתו 2) בנו?	"1) יברך דיין האמת ושהחיינו על ירושתה (מ&quot;ב ס&quot;ק י&#x27;) [ואין זה סתירה למו&quot;ק (מובא בשע&quot;ת ס&quot;ק י&#x27;) דכתב שכשנושא אשה והיא מביאה נכסי מלוג יברך הטוה&quot;מ {שהביאה מאביה}, דשניהם אמת, יש לו שמחה בשעת הנישואין שיש לו הפירות ויש לו עוד שמחה בשעת מיתתה דעכשיו יש לו הקרן] 2) כתב רע&quot;א דרק יברך דיין האמת מפני שהוא פורענות גמור {אכן, נראה דלפי מש&quot;כ המ&quot;ב (ס&quot;ק ט&#x27;) בשם התשובת הרשב&quot;א יכול לברך שהחיינו דכתב הרשב&quot;א דהשהחיינו אינו תלוי בשמחה אלא בדבר שמגיע לו תועלת ממנו ואע&quot;פ שמתערב עמה צער ואנחה, ואולי יש לחלק, ואמנם הפתח&quot;ת (יו&quot;ד סי&#x27; ש&quot;ה ס&quot;ק כ&quot;ג) הביא מח&#x27; אם האב מברך שהחיינו על ירושת בנו שמת, והערוה&quot;ש (שם סעי&#x27; מ&quot;ז) נקט שלא לברך}"	סימן רכג סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מברך שהחיינו דוקא אם בנה בית חדש?	לא, מבואר בירושלמי דסגי להיות חדש לו, ור&quot;ל דלא היה שלו מעולם {ונראה פשוט דאם היה שלו ואח&quot;כ מכרו והשני מכרו לשלישי ולבסוף חזר לבעלים הראשנים אינו מברך}, והב&quot;י הביא עוד פירוש מהרשב&quot;א דאם הם חשובים עליו כחדשים מברך עליהם (אבל פירוש זה אינו מוזכר בשו&quot;ע)	סימן רכג סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם היה שלו פעם אחרת אבל לא נשתמש בהם?	"אפ&quot;ה אינו מברך (ב&quot;י, מ&quot;ב ס&quot;ק ט&quot;ז), ואפי&#x27; אם לא בירך עליהם בפעם הראשון דהרי לאחר שמכרן נתבטל חיוב הברכה (שעה&quot;צ ס&quot;ק כ&#x27;)"	סימן רכג סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם נפל בית הראשון?	"אם נשרף {או נפל מאיליו} מברך על הבית חדש [ובאמת הוא מח&#x27; בין ר&#x27; יהודה ורבנן בסוטה (מ&quot;ג ע&quot;א) וקיי&quot;ל כרבנן דחוזר ממלחמה], ואם הוא סתרו וחזר ובנאו יש אומרים דאפי&#x27; לרבנן אינו חוזר דאין לו שמחה כ&quot;כ וספיקו לקולה [ואפי&#x27; אם שינו צורת הבית (הליכות שלמה תפילה פכ&quot;ג סעי&#x27; י&quot;ד, מ&quot;ב דרשו), וע&quot;ע בבצל החכמה (ח&quot;ד סי&#x27; מ&quot;ט)] {אכן, רש&quot;י (סוטה שם) כתב דהציור דנחלקו הרבנן ור&quot;י הוא כשסתרו ובנאו במדה ראשונה, וי&quot;ל דלגבי ברכה בעי שמחה טפי וכמ&quot;ש הערוה&quot;ש בסמוך לגבי בית התבן (עם ר&quot;י באק)}, אבל אם מוסיף איזה שורה בגובה לכו&quot;ע מברך (מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ב, שעה&quot;צ ס&quot;ק י&quot;ג - י&quot;ד) [ואפי&#x27; אם לא סתר הבית יברך על ההוספה לבד (וזאת הברכה פי&quot;ח ד&quot;ה רכישת דברים חדשים)]"	סימן רכג סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם בנה בית תבן ובית בקר?	"אע&quot;פ שסגי לחזור ממערכי המלחמה מ&quot;מ לגבי שמחה אין לו שמחה כ&quot;כ ואינו מברך שהחיינו (ערוה&quot;ש סעי&#x27; ד&#x27;), וה&quot;ה כשקנה בית לסחורה ולהשכירה (ברכת הבית שער כ&quot;ד אות ל&quot;ו הע&#x27; ל&quot;ג, מ&quot;ב דרשו)"	סימן רכג סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם שכר בית ואח&quot;כ קנהו?	מ&quot;ב דרשו מביאין בשם רשז&quot;א דיכול לברך {ויש לעיין בזה}	סימן רכג סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	למה לא מברכים שהחיינו על נטיעת כרם ונישואין?	"ביאר הערוה&quot;ש (סעי&#x27; ד&#x27;) דאין מברכין על אירוסין דאין זה הגמר ובשעת הנישואין א&quot;א לברך שהרי כבר נגמר באירוסין, וכיון דלדידהו לא ברכו אנן דעבדינן אירוסין ונישואין בבת אחת לא מברכים, וה&quot;ה בנטיעת כרם אין מברכין שהפירות אסורות לג&#x27; שנים ואח&quot;כ הרי כבר נגמר {ועוד י&quot;ל דאין מברכין על נישואין דלא תקנו אלא כשקונה דברים חדשים אבל בנישואין אינו קונה שום דבר אלא הוי כמו שותפות עמה}"	סימן רכג סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם בנו בית הכנסת?	"כתב הבאה&quot;ט (ס&quot;ק ט&#x27;, ומובא במ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;א) דכל הקהל שותפים בה ויעמוד ש&quot;ץ ויברך הטוה&quot;מ להוציא את כולם, אבל השע&quot;ת (ס&quot;ק ט&#x27;) הביא חולקים, וכן פסק הערוה&quot;ש (סעי&#x27; ח&#x27;) שלא לברך"	סימן רכג סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם קנה בית ואינו נרשם שהוא שלו?	"לא יברך, ואפי&#x27; אם אח&quot;כ נרשם על שמו לא יברך דכבר עברה השמחה (הליכות שלמה תפילה פכ&quot;ג דבר הלכה אות י&quot;ג)"	סימן רכג סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין כשקונה בית במשכנתא (mortgage)?	"הכה&quot;ח (ס&quot;ק י&quot;ח) הביא מלב חיים (ח&quot;ג סי&#x27; נ&quot;ב) דאינו יכול לברך מפני שאין לו שמחה אלא דאגה וצער שמא לא יוכל לשלם כל התשלומין, והשיג עליו הציץ אליעזר (חי&quot;ב סי&#x27; י&quot;ט) דראינו בגמ&#x27; ברכות (ס&#x27; ע&quot;א) דמברך על הטובה מעין על הרעה כגון שמצא מציאה אע&quot;פ שרעה היא דאי שמע מלכא שקיל לה מיניה, ותי&#x27; הבאר משה (ח&quot;ה סי&#x27; ס&quot;ח) דשאני התם דהחפץ שלו לגמרי משא&quot;כ הכא כשקונה בית עדיין אינו שלו {ולמעשה בזמנינו כשקונה בית עם משכנתא הוא כולו שלו אלא שיש עליו חובה ושיעבוד לשלם, ובודאי אם אין לבו דואג יכול לברך (וכ&quot;כ וזאת הברכה פי&quot;ח סד&quot;ה רכישת דברים בשם ריש&quot;א), ומסתבר דאפי&#x27; אם לבו דואג יכול לברך דהוא ממש דומה למצא מציאה שבגמ&#x27; דה&quot;נ הוא קונה הבית לגמרי, ויש להוסיף דודאי אם קונה עוד כלים חדשים עם הבית כגון washer, dryer, fridge, dishwasher יכול לברך עליהם}"	סימן רכג סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מברך על קניית ספרים?	"המג&quot;א (ס&quot;ק ה&#x27;) הביא מהר&quot;מ מינץ דס&quot;ל לברך, אבל המג&quot;א חולק עליו וס&quot;ל דאין לברך משום מצות לאו ליהנות ניתנו, והמ&quot;ב (ס&quot;ק י&quot;ג) הביא החיי&quot;א דאם היה מהדר אחר ספר אחד ושמח בקנייתו דמברך, והמ&quot;ב מסיים דאין למחות ביד המברך [ועי&#x27; ביו&quot;ד סי&#x27; רכ&quot;א סעי&#x27; י&quot;א דיכול לאסור ספריו על חבירו, ויש סוברים משום דדרכן להשכיר ספרים (ש&quot;ך וט&quot;ז שם ס&quot;ק מ&#x27;), אבל הט&quot;ז (שם ס&quot;ק מ&quot;ג) הביא עוד סברא דלתורה אמרינן מצות ליהנות ניתנו]"	סימן רכג סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מברך על 1) גמר כתיבת ספרו 2) מינוי להיות פרנס על הציבור 3) כתיבת ס&quot;ת?	"1) המו&quot;ק ס&quot;ל שיברך, אבל המחזיק ברכה כתב שיברך בלא שם ומלכות שחייב להודות לה&#x27; על שזכהו לכך (שע&quot;ת ס&quot;ק י&#x27;) 2) כתב המחזיק ברכה ה&quot;נ יברך בלא שם ומלכות (שע&quot;ת שם) 3) החת&quot;ס הכריע שלא לברך, והערוה&quot;ש (סעי&#x27; ח&#x27;) מצדד לברך {אבל משמע דהוא מחמת פעם ראשונה שמקיים המצוה [לפי הרמב&quot;ם משום שמצוה קנויה לו, ולפי הרוקח משום שמקיים מצוה בפעם ראשונה], ולמעשה כבר כתבנו לעיל (סי&#x27; כ&quot;ב) שלא לברך אבל כדאי להוציא עצמו מידי ספק}"	סימן רכג סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	עד מתי יכול לברך שהחיינו על כלים חדשים?	ממ&quot;ב (ס&quot;ק ט&quot;ו) משמע דאינו יכול לברך לאחר שנתרגל ונסתלק השמחה ממנו	סימן רכג סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	איזה ברכה מברך אם בנה בית ויש לו אשה ובנים?	"הלחם חמודות וא&quot;ר ס&quot;ל שיברך הטוה&quot;מ, והחיי&quot;א ס&quot;ל שיברך שהחיינו שהרי הוא מחויב ליתן בית לאשתו ובניו ואין זה הטבה, אבל הביה&quot;ל (ד&quot;ה בנה) הכריע כהל&quot;ח וא&quot;ר דהרי אינו מחויב ליתן בית לבניו משהגיעו לכלל שש, ועוד אינו מחויב לקנות בית בעבור אשתו אלא סגי בשכירות וממילא יש להם הטבה בבנין בית זה {ולכאורה י&quot;ל עוד דאפי&#x27; אם יש לו חיוב לקנות לה בית אבל אינו מחויב לקנות לה בית גדול אלא בית קטן, ולפי&quot;ז ה&quot;ה בטבעת בשעת אירוסין שיש סוברים שאין לה לברך שהחיינו דהוי כמו חוב, ולפי הנ&quot;ל י&quot;ל דאינו מחויב ליתן לה טבעת חשובה כ&quot;כ}"	סימן רכג סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם מחליף כלים עם חבירו?	שניהם מברך שהחיינו (באה&quot;ט ס&quot;ק י&quot;א) {ולכאורה דוקא כשיש לו שמחה בהחילוף}	סימן רכג סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם יש חילוק בין קניית כלים חדשים למקבל מתנת כלים חדשים?	"{מסתבר דיש חילוק, דאם קונה בכסף הרי הוא משלם בעבורו וא&quot;כ אין לו שמחה אלא על כלים גדולים מאד משא&quot;כ במתנה לבד שאינו משלם כלום אפי&#x27; במתנה מועטת נמי יש לו שמחה, וצ&quot;ע דלא מצינו מי שמחלק בזה (עם ר&quot;י באק), ואמנם כתב המנח&quot;ש (ח&quot;ב סי&#x27; ד&#x27; אות ל&quot;ב) דאע&quot;פ שהקונה תפילין אינו מברך שהחיינו אבל המקבל תפילין במתנה יברך, ונהג להקנות התפילין לבנו לבר מצוה כדי שיברך, ועי&#x27; מש&quot;כ לעיל (סי&#x27; כ&quot;ב) דהר&quot;ג מלצר שליט&quot;א פקפק בעצה זו}"	סימן רכג סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם יברך בשעת הקנין או בשעת ההשתמשות?	"כלי שראוי להשתמש בו מיד יברך בשעת הקנין, ואם לאו יברך בשעת ההשתמשות [דלא כהט&quot;ז (ס&quot;ק ג&#x27;) דס&quot;ל דאפי&#x27; אם צריך תיקון יש לו לברך מיד דומיא דירידת גשמים שאין הנאתו ניכר מיד {ויש לחלק דהתם אינו מחוסר שום מעשה}] (מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ז, שעה&quot;צ ס&quot;ק כ&quot;א), אמנם נוהגין שלעולם מברכין בשעת ההשתמשות ולא בשעת הקנין דומיא דפרי חדש דמברכין בשעת האכילה (כה&quot;ח ס&quot;ק ל&#x27;)"	סימן רכג סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו בכלל אינו ראוי להשתמש בה מיד?	"נראה דיש ג&#x27; מדריגות, א&#x27; אם הוא צריך תיקון ממש כמו בגד לאומן בודאי אינו מברך מיד (מג&quot;א ס&quot;ק ו&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ט), ב&#x27; אם הכלי חזי מיד אלא מצד ההלכה לא חזי בזה נסתפק רע&quot;א כגון מחוסר טבילת כלים או קביעת מזוזה (שעה&quot;צ ס&quot;ק כ&quot;א) {ופשוט דעל הצד דאינו מברך מיד שוב לא יברך עד שעת ההשתמשות [ומה שכתב רע&quot;א עד שיקבע או עד שיטבלם היינו דאינו יכול לברך קודם לכן אבל לאו דוקא שיברך מיד אח&quot;כ (עם ר&quot;י באק)]}, ג&#x27; בפרי שהוא ביד אחר שמדינא תקנו לברך על הראייה יכול לברך דהוא ראוי ליהנות ממנו מיד אלא שהיא על האילן או ביד אחר (שעה&quot;צ שם)."	סימן רכג סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו הברכה על בגדים חדשים?	"בשעת לבישה יברך מלביש ערומים, ואם לובשם בבקר יצא בברכת השחר [והיכא דצריך לברך שהחיינו בשעת הלבישה, יברך מלביש ערומים תחילה ואח&quot;כ שהחיינו (שע&quot;ת ס&quot;ק י&quot;ג, מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ח), ודלא כהערוה&quot;ש (סעי&#x27; ו&#x27;) דכתב שיברך שהחיינו תחילה] (מ&quot;ב שם) [וכתב הבאה&quot;ט (ס&quot;ק י&quot;ג) דעל כובע יברך עוטר ישראל בתפארה, ועל אבנט יברך אוזר ישראל בגבורה], אבל כתב וזאת הברכה (פי&quot;ח ד&quot;ה כלים חדשים) דרבים נהגו שלא לברך ברכה זו (גר&quot;ז סדר ברכת הנהנין פי&quot;ב סעי&#x27; ו&#x27;, כה&quot;ח ס&quot;ק ל&quot;ב) ולכן טוב ללבשו סמוך לברכת השחר."	סימן רכג סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מברך שהחיינו על משקפיים חדשים?	רשז&quot;א ורח&quot;פ שיינברג ס&quot;ל דאינו מברך שהם כלי רפואה, וריש&quot;א והחוט שני ס&quot;ל שיברך (מ&quot;ב דרשו) [ונראה להגרי&quot;א פארכהיימער שליט&quot;א דאם הוא משקפיים רגילים אין לברך עליהם אבל אם הם מיוחדים ו-stylish וכדומה אז יכול לברך עליהם]	סימן רכג סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם קנה כמה בגדים בבת אחת?	"{נראה דאם אינם צריכים תיקון מדינא מברך בשעת הקנין אבל נוהגין לברך בשעת הלבישה אבל פוטר את כולם בברכה זו דהרי מדינא כבר מחויב (וכ&quot;כ הכה&quot;ח ס&quot;ק ל&#x27;) [אמנם אם כבר עבר זמן הרבה משעת הקנין ועבר השמחה לכאורה צריך לברך על כל אחד ואחד בשעת הלבישה, וצ&quot;ע], אבל אם הם צריכים תיקון לפום ריהטא צריך לברך על כל אחד ואחד בשעת הלבישה אבל יותר נראה לומר דרק יברך ברכה אחת דבאמת אמרו חז&quot;ל הקונה כלים חדשים צריך לברך ור&quot;ל דהחיוב בא משעת קנין אלא שכתבו הפוסקים דאם הכלים צריכים תיקון יש להמתין עד שעת לבישה אבל באמת חל עליו מעיקרא וממילא יוצא בברכה אחת, וכן הורה לי הגר&quot;ש פעלדער שליט&quot;א}"	סימן רכג סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם קנה בגדים לו ולבני ביתו 1) ובני ביתו משתמשים באותם בגדים 2) ובני ביתו משתמשים בבגדים אחרים?	"1) יברך הטוה&quot;מ 2) על שלו יברך שהחיינו [וכתב הדרכ&quot;מ (ס&quot;ק ב&#x27;) דזהו לפי מאי דקיי&quot;ל כהרמב&quot;ם ורי&quot;ף דצריך להיות שותף באותו שדה אבל לפי הרא&quot;ש דיכול לברך הטוה&quot;מ אפי&#x27; אם אין לו שותף באותו קרקע ה&quot;נ יכול לברך הטוה&quot;מ], ועל הכלים של בני ביתו אם הם אשתו ובניו יברך הטוה&quot;מ דהוא ג&quot;כ נהנה במה שזכה בני ביתו להיות מלובשים בכבוד, ואם הוא לעבדו ושפחתו אינו מברך (ב&quot;ח, מג&quot;א ס&quot;ק ז&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ט) {וצ&quot;ל דכשנהנה בני ביתו הוי הנאת גשמי דאל&quot;כ לא מברכין על הנאת רוחני, ותדע דאפי&#x27; להרא&quot;ש דס&quot;ל דיכול לברך על הנאת רוחני היינו רק מי שקיבל הנאת גשמי יכול לברך הטוה&quot;מ אבל מודה דמי שרק קיבל הנאת רוחני אינו יכול לברך (וכמ&quot;ש ביה&quot;ל ד&quot;ה מברך), והכא אמרינן דהאב מברך הטוה&quot;מ, ש&quot;מ דהוא הנאת גשמי}, אבל הפמ&quot;ג (א&quot;א ס&quot;ק ז&#x27;) מדייק שהב&quot;י חולק על הב&quot;ח וס&quot;ל דהבעה&quot;ב רק יברך שהחיינו על שלו ולא הטוה&quot;מ על בני ביתו, אבל אינו מוזכר במ&quot;ב. {ומכאן מבואר דאם יש לו סיבה לברך שהחיינו ויש לו סיבה אחרת לברך הטוה&quot;מ צריך לברך שניהם ואינו יוצא בהטוה&quot;מ גרידא}"	סימן רכג סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו הברכה של המקבל מתנה?	"הירושלמי ס&quot;ל שהמקבל יברך הטוה&quot;מ דיש שמחה גם לנותן, וביאר הרא&quot;ש דאם המקבל עני נהנה הנותן במצות צדקה ואם המקבל עשיר נהנה הנותן במה שקיבל אדם חשוב את מתנתו, והשיג עליו המג&quot;א (ס&quot;ק ח&#x27;) דדוקא באדם חשוב אמרינן דיש לו הנאה אבל בעשיר לחוד אין לו הנאה דהרי יש כמה עשירים שמקבלים מתנות [ועי&#x27; ביד אפרים וגר&quot;א (ס&quot;ק ח&#x27;)], אכן תוס&#x27; מסתפקין אם הבבלי חולק על הירושלמי, וכן משמע מהגר&quot;א דיתכן דקיי&quot;ל דצריך הנאת גשמיות מהנותן וא&quot;כ המקבל יברך רק שהחיינו, וכן הכריע המ&quot;ב (ס&quot;ק כ&quot;א) והביה&quot;ל (ד&quot;ה שהיא) דיש כמה ראשונים שחולקים על הרא&quot;ש וס&quot;ל שיברך שהחיינו ולא הטוה&quot;מ. [ועוד הקשה הגר&quot;א (ס&quot;ק ח&#x27;) דלפי הרא&quot;ש גם הנותן יהא צריך לברך, ופשוט לרע&quot;א ובאה&quot;ט (ס&quot;ק ט&quot;ו, מובא בביה&quot;ל ד&quot;ה מברך) דהנותן אינו מברך {ואולי כדי לברך צריך הנאה מרובה, אבל לאחר לברך הטוה&quot;מ סגי בהנאה מועטת}]"	סימן רכג סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם קיבל מעות?	"אינו מברך כלל דהרי הוא מתבייש (מ&quot;ב ס&quot;ק כ&#x27;) {ופשוט דתלוי כפי המצב}"	סימן רכג סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין כשעושין הלבשה לנערים יתומים?	הבאה&quot;ט (ס&quot;ק ט&quot;ו) הביא תשובת פרח שושן שכל אחד יברך שהחיינו, אבל מהר&quot;ש אלגזי פסק דיברכו הטוה&quot;מ [ומה שכתב שגם יברכו שהחיינו היינו כסמ&quot;ק ולא קיי&quot;ל כוותיה (שעה&quot;צ ס&quot;ק כ&quot;ח) {וצ&quot;ב איפה סמ&quot;ק זה, דהרי הטור הביא סמ&quot;ק דמיירי כשקונה כלים לעצמו ולבני ביתו והתם פשוט שיברך שהחיינו וגם הטוה&quot;מ}], ופסק המ&quot;ב (ס&quot;ק כ&quot;א) שיברכו הטוה&quot;מ, וביאר השעה&quot;צ (שם) דהוי כמו אחים שירשו אביהם דהוי כאילו כולם נהנו מהטבה אחת.	סימן רכג סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בספק שהחיינו ספק הטוה&quot;מ?	כתב הביה&quot;ל (ד&quot;ה שהיא) שיברך שהחיינו דבודאי יוצא, אבל אם היה מחויב רק שהחיינו ובירך הטוה&quot;מ ברכתו לבטלה	סימן רכג סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה נחשב ככלים חשובים?	"תוס&#x27; כתבו דצריך להיות כלים חשובים, והרא&quot;ש כתב דעני יכול לברך על כלי שחשוב לו אם הוא שמח בו, הרדב&quot;ז כתב דליכא מח&#x27; בין תוס&#x27; והרא&quot;ש אבל התרוה&quot;ד ס&quot;ל דתוס&#x27; חולקים על הרא&quot;ש וס&quot;ל דאזלינן בתר רובא דעלמא אם הם שמחים (גר&quot;א ס&quot;ק י&quot;א) [אבל לכו&quot;ע עשיר שאינו משמח אינו מברך (מג&quot;א ס&quot;ק י&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ג)], השו&quot;ע פסק כהרדב&quot;ז, והרמ&quot;א פסק כהתרוה&quot;ד, ולמעשה פסק הפמ&quot;ג (א&quot;א ס&quot;ק י&#x27;) ספק ברכות להקל ועני לא יברך (מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ד), והוסיף הערוה&quot;ש (סעי&#x27; ה&#x27;) דמפני שאין אנו בקיאים מהו כלי חשוב לכך יש נמנעים מברכה זו."	סימן רכג סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם נוהגים לברך ברכות אלו?	"רב שרירא גאון ס&quot;ל דאין מברכין ברכות אלו אלא על דברים שבאים מזמן לזמן (מובא בתוס&#x27; סוכה מ&quot;ו ע&quot;ב) [והקשה מפדיון הבן, ותי&#x27; הפרישה דשאני פדיון הבן שהתורה קבעוהו חובה], אבל כתב התרוה&quot;ד דלא קיי&quot;ל כוותיה, וכ&quot;כ המג&quot;א (ס&quot;ק ה&#x27;) דאין להקל כרב שרירא גאון, והדרכ&quot;מ (ס&quot;ק ד&#x27;) כתב דצריך לברך אבל מסיים דהמקיל בברכות במקום מחלוקת לא הפסיד [וחידושי הגהות (ס&quot;ק ז&#x27;) מדייק דלא כתבו פוסקים &quot;צריך לברך&quot; בברכות אלו אלא &quot;מברך&quot; ו&quot;אינו מברך&quot;], והערוה&quot;ש (סעי&#x27; ה&#x27;) ביאר הטעם דנוהגין להקל הוא מפני שאין אנו יודעים אם כלי זה חשוב אצלנו "	סימן רכג סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה יאמר לחבירו שקנה מנעלים חדשים?	"המהר&quot;י ויי&quot;ל כתב שאין לומר תבלה ותתחדש שצריך להמית בהמה וכתיב ורחמיו על כל מעשיו, והדרכ&quot;מ (ס&quot;ק ג&#x27;) מגיה עליו דהוא טעם חלוש מאד אבל שמעתי שרבים מקפידין על זה (וכ&quot;כ הרמ&quot;א), ואפי&#x27; על בהמה טמאה ואפי&#x27; אם רק תפור למטה מעורות בהמה (מג&quot;א ס&quot;ק י&quot;א, מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ה), ומ&quot;מ יכול לברך שהחיינו על כלי עור (פמ&quot;ג מש&quot;ז סי&#x27; כ&quot;ב ס&quot;ק א&#x27;, וזאת הברכה פי&quot;ח ד&quot;ה רכישת דברים חדשים) [אבל שערי הברכה (פ&quot;כ הע&#x27; פ&quot;ב) הקשה סתירה מפמ&quot;ג אחרת (מש&quot;ז סי&#x27; תל&quot;ב סס&quot;ק ב&#x27;)], וכן משמע ממ&quot;ב (סי&#x27; תקנ&quot;א ס&quot;ק מ&quot;ה) דיכול לברך שהחיינו על מנעלים חדשים אם הם חשובים"	סימן רכג סעיף ו		
