#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה פסק שמואל בניקב ונקרע? והיכן ניקב?<br>וכיצד בודקים לרב יוסף? ולאביי? ולרבא?	"כל שנקרי ואינו ניקב כשר, ואם נקרע פסול. ואיירי בניקב בעטרה, דתחת העטרה אפילו נכרת כשר.<br>לרב יוסף מביאים לחם חם של שעורים ומניחים על נקב בית הרעי, ואז יצא קרי.<br>והקשה אביי דאטו כו""ע כיעקב שלא ראה קרי, וסגי בהעברת בגדי צבעונים.<br>ורבא אמר דאטו כו""ע ברזילי הגלעדי, אלא כדאמר רב יוסף."	יבמות דף עו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כיצד מרפאים נקב כדי להכשירו שלא יהיה פצוע דכא?<br>והא דאמרינן זה פסול שחוזר להכשירו לאפוקי מאי?	"מביאים שעורה ושורטים שם, (ולא ברזל דמיזרף זריף), ומביאים חלב ושפים, ומביאים נמלה וחותכים את ראשה שם ומעלה ארוכה.<br>ורק בקטן אבל בגדול אקפולי מיקפיל.<br>וזה פסול לאפוקי קרום שעלה מחמת מכה בריאה שאינו קרום. ומה""ט אסרינן סירכות בריאה."	יבמות דף עו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה מבואר במשנה בדין פצוע דכא בגיורת ומשוחררת?<br>ומה מבואר בברייתא לגבי נתינה?<br>ומה דקדקו מהמשנה בזה?	מותר בגיורת ומשוחררת, ואינו אסור אלא בקהל.<br>ובברייתא מבואר דמותר בנתינה.<br>וסברו לדקדק לא כן ממתני' שלא התירה אלא גיורת ומשוחררת.<br>אך כנגד זה דקדקו דאינו אסור אלא בקהל בלבד, אלא מהא ליכא למישמע מינה.	יבמות דף עו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה הטעם במבואר בברייתא דפצוע דכא מותר בנתינה לבאור רב ששת?<br>ולדחיית רבא לתחי""ד ולמה שפירשו אח""כ?"	"לרב ששת - דלאו בקדושתיה קאי, וה""ה דפצוע דכא כהן מותר בגיורת.<br>לרבא - דאיסור נתינים בגירותם אינו אלא דרבנן דל""ש הטעם דאזיל ופלח לעכו""מ. ולא גזרו רבנן אלא בראוי להוליד דומיא דהדין דאורייתא.&nbsp;<br>ולבסוף אמר דאף בממזר לא גזרו, ומשום דלא גזרו רבנן אלא בכשרים ולא בפסולים."	יבמות דף עו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	לצד דאיסור נתינים אינו אלא דרבנן, מדוע לא גזרו בפצוע דכא?<br>ומדוע לא גזרו בממזר?	"לס""ד אמרו דהטעם שאסרה תורה בגיותם משום דילמא מוליד בן ואזיל ופלח לעכו""מ, וזה ל""ש אלא בראוי להוליד. ורבנן גזרו דומיא דהדאורייתא.<br>אך הקשו דגבי ממזר ל""ש ה""ט. אלא דלא גזרו חכמים אלא בכשרים ולא בפסולים."	יבמות דף עו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם איסור נתינים הוא רק בגיותם או גם בגירותם לס""ד דרבא ולמסקנתו? ומה הטעם וההכרח?"	"לס""ד - רק בגיותם, דאין האיסור מצד קדושה אלא שמא יוליד בן שילך ויעבוד ע""ז. וזה ל""ש בגירותם.<br>למסקנא - גם בגיותם, דכתיב לא תתחתן, ובגיותם אין להם חתנות, וע""כ דקרא איירי בגירותם."	יבמות דף עו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"רבא אמר דלשון חתנות ל""ש בעכו""מ, והוכיח מזה דקרא דלא תתחתן בם איירי בגיותם.<br>והקשו על דבריו מהא ד'ויתחתן שלמה את בת פרעה'. מה תירצו תחילה?<br>ומה הקשו ע""ז ותירצו? (שולחן מלכים).<br>ומה הקשו עוד? (מצרי).<br>ומה תירץ רב פפא?"	"תירצו דגיירה. ואע""ג דלא קיבלו גרים בימי דוד ושלמה, משום דחיישינן שמתגיירים לשם שולחן מלכים. ובת פרעה שהיתה בת מלכים לא צריכה לכך.<br>והקשו דהיא מצרית ול""ש בה חתנות, ואין לומר דנתבלבלו הארצות דר' יהודה שמע ממנימין גר מצרי שרצה להשיא לבנו שנייה שיהיה בן בנו מותר בקהל.<br>ותירץ ר""פ דשלמה לא נשאה, דכתיב בהם דבק שלמה לאהבה, שרק אהב. ורק מתוך אהבה יתירה שאהבה מעלה עליו הכתוב כאילו נשאה."	יבמות דף עו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מנ""ל שהכיר שאול את דוד?<br>ואת ישי אביו?<br>וא""כ מה כוונת השאלה מי זה הנער?<br>ומדוע שאל שאול כן?<br>ומה השיב דואג?"	"דכתיב ""ויאהבהו מאד ויהי לו נושא כלים"".<br>דכתיב ""והאיש בימי שאול בא באנשים"" ואמרו דזה ישי אבי דוד שנכנס באוכלוסא ויצא באוכלוסא.<br>והכוונה אי אתי מפרץ דהוי מלך פורץ גדר או מזרח.<br>ושאל כן שראה שהתאימו לו מדי שאול, והיה נראה שהוא מוכן למלכות.<br>וא""ל דואג עד שאתה שואל אם ראוי הוא למלכות, שאל אם ראוי הוא לקהל, שהוא מזרע רות המואביה."	יבמות דף עו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מהיכן סבר אבנר להוכיח שדוד כשר לקהל?<br>ומה השיב על קושית דואג מממזר?<br>ומה עוד הקשה דואג?<br>ומהיכן שב אבנר והוכיח? ומה הקשה ע""ז דואג?"	"דכתיב מואבי ולא מואבית.<br>וממזר היינו מום זר, ולא קאי על האדם.<br>אך הקשה דואג דה""נ נדרוש מצרי ולא מצרית.<br>והוכיח מעל דבר אשר לא קדמו אתכם, ואיש דרכו לקדם ולא אשה.<br>והקשה דהיה להם לקדם אנשים לקראת אנשים ונשים לקראת נשים."	יבמות דף עו		
