#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	קטז: 5 הגוזל שדה מחברו ונטלוה מסיקין מה דינו, ומה הביאור בסיפא 'אם מחמת הגזלן חייב להעמיד לו שדה אחרת' באר!	"נטלוהו מסיקין - אם מכת מדינה אומר לו הרי שלך לפניך, ומשמע שאם אין זה מכת מדינה אלא בגללו חייב.<p dir=""rtl"">סיפא אם מחמת הגזלן אין לפרש שנטלו מחמת שזה שדה שלו שכבר שמענו כן מהרישא כנ&quot;ל, אלא דין בפני עצמו שאם הראה שדה של חברו חייב לשלם (משום דינא דגרמי) ל&quot;א (ע' תוס' שזה גרסא אחרת בגמ') כגון שאנסו אותו גוים להראות את שדותיו והראה גם את השדה הגזולה.</p>"			
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	קטז. 3 הניח חמורו כדי להציל חמורו של חברו והתנה שישלם לו דמי חמורו ובסוף עלה חמורו מאליו מי הרוויח את דמי החמור?	בעי מיניה רב כהנא מרב ופשט לו שמשמים ריחמו עליו, ובעל החמור זכה בו.			
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	קטז. 1 היה בורח מבית האסורים או שהיה ממונו אבד ואמר לחברו שיצילו וישלם לו הרבה יותר משכרו האם יכול לומר אח&quot;כ משטה אני בך?	בסתם יכול לומר לו משטה אני בך, אבל אם היה לו הפסד בשביל להצילו חייב לשלם לו שכרו משלם.			
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	קטז. 2 שפך יינו להציל דבשו של חברו, הניח חמורו להציל חמורו של חברו, כמה יכול ליטול מחברו ומדוע נצרכו ב' הדוגמאות?	בסתמא אין לו אלא שכרו, ואם אמר אציל את שלך ואתה נותן לי דמי שלי חייב ליתן לו דמי שלו.</p><p dir='rtl'>מרישא שהפסיד בידים אין לשמוע לסיפא שאם פירש חייב ליתן לו דמיו שבסיפא ההפסד הוא ממילא. ומסיפא שההפסד הוא ממילא אין לשמוע לרישא שבסתמא אין לו אלא שכרו דהו&quot;א שאם מפסיד בידים לעולם ישלם דמי כולו.			
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	קטז. 4 ירד להציל חמור חברו ואמר לו שיתן לו דמיו ולא הצליח להציל האם נותן לו דמיו?</p><p dir='rtl'>שלחו להביא כרוב לחולה ועד שהביא מת החולה, האם נוטל שכרו?	בעא מיניה רב מרבי וא&quot;ל אין לו אלא שכרו. </p><p dir='rtl'>ואינו דומה למי שהלך להביא כרוב לחולה ומת החולה או שהבריא שנוטל שכרו משלם, ששם עשה את מה ששלחו אותו.			
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	קטז: 1 שיירא שהיתה מהלכת במדבר כיצד מחשבים מה שהוציאו נגד הגייס, ובשביל תייר ההולך לפניהם?</p><p dir='rtl'>אם התנו ביניהם שמי שיאבד לו החמור יתנו לו חמור אחר, מתי נותנים, והאם חייב לקנות בכסף חמור ומאי קמ&quot;ל?	גייס לפי ממון ותייר אף לפי נפשות, ולא ישנו ממנהג החמרים.</p><p dir='rtl'>רשאים להתנות שיעמידו חמור למי שיאבד לו, אם אבד לו בפשיעה אין נותנים לו. ואינו רשאי לקחת כסף ולומר שישמור בכל מקרה ואפי' אם כבר יש לו חמור שצריך לשמור בשבילו, שאינו דומה שמירה על אחד שלו מעל שנים שלו. 			
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	קטז: 2 ספינה שהייתה מהלכת בים לפי מה מחשבים מה שזוקרים מהספינה?</p><p dir='rtl'>התנו ביניהם שמי שיאבד ספינתו ופירש אחד למקום שאין דרך ללכת לשם האם מעמידים לו ומאי קמ&quot;ל?	שנינו בברייתא מחשבין לפי משאוי ולא לפי ממון, ולא ישנו ממנהג הספנים.</p><p dir='rtl'>רשאים להתנות שמי שאבד לו ספינה יעמידו לו ספינה, ודוקא שלא נאבדה בפשיעה, ואם הלך במקום שאין דרך ללכת חשיב פשיעה, וקמ&quot;ל אפ' שבתשרי הדרך ללכת לשם והוא הלך בניסן אינו יכול לטעון שהלך כן בטעות מחמת הרגל.			
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	קטז: 3 שיירא שהלכה בדרך ועמד עליה גייס וטרפה ועמד אחד והציל האם הציל לעצמו או לאמצע?	אם הם יכולים להציל - לעולם לאמצע.</p><p dir='rtl'>אם אינם יכולים להציל - בין אמר שמציל לעצמו בין אם לא אמר הציל לעצמו.</p><p dir='rtl'>בברייתא שנינו בסתמא לאמצע ואם אמר שמציל לעצמו זה לעצמו, רמי בר חמא אמר הכא בשותפים, ואם אמר חילק את השותפות. רבא אמר בפועלים, ואם אמר חזר בו מעבודתו שפועל יכול לחזור בו אפ' בחצי היום. רב אשי הכא שיכולים להציל ע&quot;י הדחק, לכן בסתמא אין זה הפקר והציל לאמצע, אבל אמר ולא מיחו סימן שהתייאשו והציל לעצמו.			
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	קטז: 4 איך אומרים מסיקין או מציקין?	"אמר רב נחמן בר יצחק מאן דתני מציקין לא משתבש דכתיב ""במצור ובמצוק"", ומאן דתני מסיקין לא משתבש דכתיב י""ירש הצלצל"" ומתרגמינן 'יחסניניה סקאה'."			
