#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"רכ. נאמר בברייתא השוכר את הפועל ולעיתותי ערב א""ל העבר לי חבית של יין נסך שכרו מותר 1) וקשה שבמשנה לא א""ל לעיתותי ערב 2) מדוע לא תירצו שהמשנה רשב""ג ושכרו מותר חוץ מדמי חבית 3) ומדוע לא תירצו שהמשנה ר""א ויוליך הנאה לים המלח? "	"1) לאביי גם במשנה מדובר דא""ל לעיתותי ערב. לרבא המשנה דא""ל העבר לי חבית חבית בפרוטה ומהפרוטה של חבית היין נסך לא יהנה, הברייתא דא""ל העבר לי מאה חביות במאה פרוטות שכל זמן שלא יעביר את כולם לא יקבל שכר כלל ולכן אם לא א""ל לעתותי ערב אסור.<br>2) תירצו התוס' (ד""ה טעמא) א. דניחא ליה לאוקמי כרבנן. ב. שכרו מותר משמע כל שכרו. ג. דבהא אפילו רשב""ג מודה דהתם אין דרך ליקח יין מן העובד כוכבים והכא דרך בני אדם ליקח שכר מן העובד כוכבים ויש לאסור כל השכר.<br>3) תירצו התוס' (שם) א. דניחא ליה לאוקמי כרבנן <sup>קכה</sup> ב. שכרו מותר משמע בלא פדיון.<span style=""font-size: 12pt !important; color: #504f4b;"">
<br>קכה.  והר""ן כתב בשם הרמב""ם דאע""ג דקיי""ל כר""א א""א כאן להוליך הנאת החבית האסורה לים המלח באופן שא""ל מאה חביות במאה פרוטות דהך חבית דאיסורא גרמא כל השכר, שאילו לא רצה להעביר לו חבית של איסור שמא לא היה שוכרו כלל. והראב""ד סבר כתוס' .</span>"	עבודה זרה סה. ותוס'		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	רכא. רב איקא היה שופך יין לנודות עובדי כוכבים ונתנו לו קנקנים בשכרו 1) מדוע לא נאסר יינו בניצוק 2) מדוע הקנקנים מותרים הרי רוצה בקיום היין בנודות? 	"1) תירצו התוס' (ד""ה כי) דאפי' היה נשאר יין משלהם בתוך הנודות אין לאסור בניצוק דקיי""ל כרשב""ג דאמר יין ביין ימכר כולו חוץ מדמי יין נסך שבו וניצוק אינו חמור מתערובת, ולר""ת<br>דפסק דניצוק אינו חיבור לק""מ. א""נ הכא מיירי שלא היה יין בקרקעית הנודות. 2) דמיירי שהתנה עם העובדי כוכבים שגם אם יתבקעו הנודות יתנו לו את הקנקנים א""נ שהעובדי כוכבים הביאו איתם כלים ריקים לקבל היין אם הנודות יבקעו כך שבכל מקרה יוכלו לתת לו את הקנקנים. וכתבו התוס' (ד""ה פריסדקי) שאינו מצוי שגם הנודות וגם הכלים יתבקעו ולכן אינו חשוב כרוצה בקיומו מחמת אפשרו ת זו."	עבודה זרה סה: ותוס'		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	רכב. מדוע בגד שאבד בו כלאים אין מתבטל ברוב ואילו טיפת חלב שנפלה על בשר יכולה להתבטל? 	"תירצו התוס' (ד""ה הבגד) שבכלאים אסרה תורה את העירוב שהרי שניהם היתר ולכן אין ביטול אבל בבשר בחלב גילתה תורה בהדיא דבטל שהרי דרך בישול אסרה תורה דאיכא נתינת טעם."	עבודה זרה תוס' סה:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	רכג. מהן סיבות המנהג להסיר הציצית מטליתות המתים? 	"כתבו התוס' (ד""ה הרי) א. דקיי""ל כר' יוחנן דאית ליה דמצוות בטילות לעתיד לבוא ולא יהיו חייבים בציצית כשיקומו לתחיה. ב. במסכת שמחות איתא שצוה אבא שאול שיתירו תכלת מאפיליונו, וע""פ ספרים החיצונים אנו נוהגים כמה דברים. ג. בימינו שאין זהירים בציצית כל כך אם נשים ציצית הוי לעג לומר שקיים ובאמת לא קיים, ואפילו לאותם שקיימו אין להטיל שלא לבייש האחרים."	עבודה זרה תוס' סה: 		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	רכד. האם מותר בהנאה, ומה הם החילוקים ביין נסך שנפל על 1) ענבים 2) תאנים 3) חטים? 	"1) ידיחם והן מותרות וכתבו התוס' (ד""ה ואם) שבירושלמי מפרש שרק בענבים המחוברים באשכול מותרות אבל אם ניטל העוקץ הוו כמבוקעות מפני נקב הנשאר בזנבו <sup>קכו</sup>. ואם היו מבוקעות, ביין ישן נאסרות בנותן טעם, וביין חדש לאביי במשהו ולרבא בנותן טעם.<br>2) בתאנים יבשות והיינו גרוגרות היין פוגם ומותר [ור""מ לקמן סז,ב אוסר[. לגירסתנו בתאנים לחים אם נותן טעם אסור. לגי' רשב"" ם ור""ת בין בתאנים לחים ובין ביבשי ם היין נותן טעם לפגם ו מותר <sup>קכז</sup>.<br>3) אסורות מחמת הסדק שבהם <sup>קכח</sup>.<span style=""font-size: 12pt !important; color: #504f4b;"">
<br>קכו.  והר""ן כתב בשם הירושלמי שאם וקרובים לינטל כמבוקעים דמ ו היו הענבים מטולטלים מעוקצם ואסורים.
<br>קכז.  כ""כ הלח""מ  (מאכלות אסורות פט""ז הל""ג)  לבאר גי' התוס'.
<br>קכח.  כתב הר""ן בשם הרשב""א ששעורי ם כיון שאין בהם סדק מותרות אם הדיחם מיד או לזמן מועט, אבל אם עמד היין עליהם זמן מרובה וכ""ש אם שראם ביין ודאי בולעות ואין להן תקנה בהדחה.</span>"	עבודה זרה סה: - סו. ותוס'		
