#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"יג. א 'כל היד המרבה לבדוק בנשים משובחת ובאנשים תקצץ' <p dir=""rtl"">מה ההבדל בין נשים לאנשים?</p><p dir=""rtl"">למה דוקא מרבה?</p><p dir=""rtl"">ומה הביאור תקצץ?</p>"	"נשים שאינן בנות הרגשה משובחת. אבל באנשים שהם בני הרגשה ויבואו לידי הוצאת זרע לבטלה תקצץ.<p dir=""rtl"">'מרבה' קאי על הנשים אבל אנשים אפ' מעט תקצץ.</p><p dir=""rtl"">הסתפקה הגמרא האם זה דין לקצוץ את ידו או שזה לטותא, ולא נפשט.</p>"	נדה יג.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	יג. ב מתי אנשים שרוצים לבדוק עצמן (באמתם) מותרים (2)?	"לענין זוב מותר [ואדרבה משובח].<p dir=""rtl"">בצרור או בחרס או במטלית עבה (דברים שאינן מחממים) מותר.</p>"	נדה יג.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	יג. ג 'היה אוכל בתרומה והרגיש שנזדעזעו איבריו אוחז באמתו ובולע את התרומה' כיצד מותר לאחוז באמתו?	אביי מתיר רק ע&quot;י מטלית עבה שלא יבוא לידי חימום, ואף שכבר הזדעזעו אבריו חוששים שמא יוסיף. רבא לא חושש לאיסופי שכל אחמומי והדר אחמומי בשעתיה לא שכיח, ולכן מתיר אף בידו.	נדה יג.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	יג. ד מה נאמר על מי שמוציא שכבת זרע לבטלה (4)?	"ר' יוחנן אמר ש<b>חייב מיתה</b> שנאמר &quot;וירע בעיני ה' אשר עשה וימת גם אותו&quot;. המביא עצמו לידי הרהור אין מכניסים אותו במחיצתו של הקב&quot;ה דכתיב &quot;לא יגורך רע&quot;<p dir=""rtl"">רבי יצחק ורבי אמי אמרי כאילו <b>שופך דמים</b> שנאמר &quot;הנחמים באלים תחת כל עץ רענן שוחטי הילדים בנחלים תחת סעיפי הסלעים&quot; אל תקרי שוחטי אלא סוחטי. ואמר ר' אלעזר מאי דכתיב &quot;ידיכם דמים מלאו&quot; אלו המנאפים ביד. </p><p dir=""rtl"">רב אסי אמר כאילו <b>עובד עבודה זרה</b> הקש לפסוק &quot;על ההרים הרמים ותחת כל עץ רענן&quot;.</p><p dir=""rtl"">תנא דבי רבי ישמעאל &quot;<b>לא תנאף</b>&quot; לא תהא בך ניאוף בין ביד בין ברגל. </p>"	נדה יג.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"יג. ה מה נאמר על מי שאוחז באמתו ומשתין?<p dir=""rtl"">ובאיזה אופן מותר (4)?</p>"	"ר&quot;א אמר כאילו מביא מבול לעולם [ואף שיוצאים נצוצות ונראה ככרות שפכה עדיף שיוציא לעז על בניו ולא יהיה רשע לפני המקום שעה אחת].<p dir=""rtl"">שמואל התיר לרב יהודה בגג של בי כנישתא דשף ויתיב בנהרדעא לאחוז באמתו ולהשתין. או מפני שהיה ביעתותא ואין זמן להרהר [וביעתותא דלילא ושל הגג אב&quot;א דרביה ואב&quot;א דשכינה (בי כנישתא) ואב&quot;א דמריה (הקב&quot;ה)]. אב&quot;א מפני שהיה נשוי ולנשוי מותר, אב&quot;א שהתיר לו לסיע בבצים, אב&quot;א מהעטרה ולמטה ושם מותר.</p>"	נדה יג.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	יג: א 'ת''ר הגרים והמשחקין בתינוקות מעכבין את המשיח' למה?	"גרים, כדר' חלבו שאמר קשים גרים לישראל כספחת.<p dir=""rtl"">משחקים בתינוקות, הינו שנושאים קטנות שאינן יולדות, וא&quot;ר יוסי אין בן דוד בא על שיכלו נשמות שבגוף.</p>"	נדה יג:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	יג: ב החרשת, השוטה, הסומא ושנטרפה דעתה כיצד נבדקות כדי שיוכלו לאכול בתרומה?	"במשנה איתא שפקחות מתקנות אותן. וזה בחרשת דוקא כשאינה מדברת ואינה שומעת אבל במדברת ואינה שומעת בודקת ואפ' יכולה לבדוק לאחרות.<p dir=""rtl"">סומא אינה משנה, ובודקת לעצמה ומראה אח&quot;כ לאחרת.</p><p dir=""rtl"">שוטה הינו נטרפה דעתה אלא שנטרפה דעתה זה ע&quot;י חולי.</p>"	נדה יג:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	יג: ג כהן שוטה כיצד יכול לאכול בתרומה (3)?	"חכמים אומרים שמטבילין אותו ומאכילים אותו עד שישן. אבל לאחר שישן חוששים שמא ראה קרי ואין מאכילים אותו.<p dir=""rtl"">ר&quot;א בר' צדוק אומר עושים לו כיס של עור ובודקים בזה, ומאכילים אותו אפ' ישן. ולחכמים בכיס של עור אפ' ער אינו אוכל, שזה מחמם והזרע נבלע בו וא&quot;א לבדקו.</p><p dir=""rtl"">משום ר' אלעזר אמרו עושין לו כיס של מתכת הינו של נחושת שאינו בולע. </p>"	נדה יג:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	יג: ד אלו ג' דברים נאסרו בסוגיתנו משום שמא יבוא לידי הוצאת זרע לבטלה?	"מכנסים אסורים, אבל מכנסים כמו של הכהנים הינו כמין פמליא של פרשים שהיו ארוכים [ואין להם בית הנקב ובית הערוה] מותר.<p dir=""rtl"">רוכבי גמלים אסורים לאכול בתרומה. וכל רוכבי גמלים רשעים [ספנים רובן צדיקים], חמרים יש רשעים ויש צדיקים, הינו, י&quot;א תלוי אם רוכבים עם אוכף או בלי אוכף, וי&quot;א תלוי אם יושבים בפיסוק רגלים או לא.</p><p dir=""rtl"">ריב''ל לייט אמאן דגני אפרקיד אבל אם מצלי מותר [ולענין ק&quot;ש אסור אלא אם כן הוא בעל בשר.]</p>"	נדה יג:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	יג. ה מה נאמר על מי שמקשה עצמו לדעת (2)?	"אמר רב המקשה עצמו לדעת יהא בנדוי דקמגרי יצה''ר אנפשיה. <p dir=""rtl"">ורבי אמי אמר נקרא עבריין (משומד) שכך אומנתו של יצר הרע היום אומר לו וכו' והולך ועובד עבודה זרה.</p>"	נדה יג.		
