#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	קצט. למה כתוב 1) כרת באחותו 2) ערירים בדודתו? (נה.)	1) שאם בא על כל העריות בהעלם אחד חייב על כל אחת ואחת, דהוי דבר שהיה בכלל ויצא מן הכלל ללמד על הכלל כולו יצא. ולר' יצחק דאם התרו בו למלקות אינו לוקה דהוה<br>לאו שניתן לאזהרת כרת הלכך אזהרה לאו למלקות ניתנה.<br>2) דאם יש לו בנים קוברן.	יבמות נה.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ר. מפורש בסוגיין שאשה נקנית לבעלה בהעראה, וקשה שבקידושין אמר רבא דכל הבועל דעתו על גמר ביאה ואינו קונה בהעראה?<br>(תוס' נה:)	"כתבו התוס' (ד""ה אשה) שהר' שמשון הזקן תירץ דהא דאמרינן הכא דקני בהעראה היינו בשלא עשה כי אם העראה ופירש מיד, אבל התם כשעושה כל הביאה לא קני בהעראה כיון שדעתו על גמר ביאה. והריב""ם פירש שכשמפרש שרוצה לקנות בהעראה קונה בהעראה אפילו אם גומר ביאתו, אבל בסתם דעתו על גמר ביאה."	יבמות תוס' נה:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	רא. מדוע כתבה התורה שכבת זרע 1) בשפחה חרופה 2) באשת איש 3) בסוטה? (נה: ותוס')	"1) שאינו מתחייב אשם אלא בגמר ביאה. וכתבו התוס' (ד""ה אינו) דנראה דמחייב בשפחה חרופה אפילו בלא הוצאת זרע אלא שתהא ביאה הראויה להזריע למעוטי העראה ושלא כדרכה.<br>2) למ""ד שמשמש באבר מת בעריות פטור שאינו חייב אם שימש באבר מת. למ""ד שחייב שאינו חייב אם משמש עם אשת איש לאחר מיתתה.<br>3) שאינו קינוי אם קינא לאשתו, לרב ששת שלא כדרכה ולרבא דרך אברים. וכתבו התוס' (ד""ה לשקינא) דמיירי שאמר לה איני חושדך אלא דרך אברים וכן שלא כדרכה, דאם אמר לה אל תסתרי הוי קינוי ומה לי אם הזכיר נמי דרך אברים או שלא כדרכה."	יבמות נה: ותוס'		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	רב. מה היא העראה? (נה: - נו.)	לשמואל נשיקה. ומסתפקת הגמ' אם סובר שגם הכנסת עטרה היא העראה. לרבה בר בר חנה בשם ר' יוחנן נשיקה. לרבין בשם ר' יוחנן הכנסת עטרה. ומסתפקת הגמ' אם סובר שגם נשיקה היא העראה. לרב שמואל בר יהודה בשם ר' יוחנן הכנסת עטרה, ועל נשיקה פטור.	יבמות נה: - נו.		
