#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"1. ""ויברך עזרא את ה' אלהי הגדול"", במה גדלו?<br>2. למה נקראו אנשי כנסת הגדולה?<br>3. מה היה הסדר של אמירת ""הקל הגדול הגבור והנורא"" (משה, ירמיה, דניאל, כנסת הגדולה)?<br>4. איך השמיטו שבחים מה', האם ובשר ודם יש בו כח ליתן קצבה לדברים הללו?"	"1. גמרא - שאמר בשם המפורש. רב מתנה - שגדלו בברכה, שהחזיר ליושנה לומר גם הגבור והנורא וכדלקמן. <br>2. ר' סימון בשם ר""י בן לוי - שהחזירו הגדולה ליושנה. <br>3. רבי פנחס - משה התקין מטבעה של תפילה לומר ""האל הגדול הגבור והנורא"". ירמיה אמר ""אל הגדול הגבור"" ולא אמר הנורא, גבור אמר - לזה נאה לקרות גבור שהוא רואה חורבן ביתו ושותק, אבל לא נורא - שאין נורא אלא בית המקדש שנאמר ""נורא אלהים ממקדשך"". דניאל אמר ""האל הגדול והנורא"" ולא אמר הגבור, השמיט הגבור - שבניו מסורין בקולרין היכן היא גבורתו, אמר הנורא - שלזה נאה לקרות נורא בנוראות שעשה לנו בכבשן האש. [הנס הגדול הידוע]. כיון שעמדו אנשי כנסת הגדולה - החזירו הגדולה ליושנה האל הגדול הגבור והנורא.<br>4. רבי יצחק בן אלעזר - יודעין הן הנביאים שאלוהן אמיתי ואינן מחניפין לו."	תלמוד ירושלמי/זרעים/ברכות/שלשה שאכלו/דף עו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	1. ג' שאכלו כאחת האם רשאין להיחלק?<br>2. מה הדין ד', ה', ו', י', כ'?<br>3. הכלל?<br>4. עשרה בני אדם שהיו מהלכין בדרך, האם מברכים יחד?	"1. לא. <br>2. עד ששה - אסור, מששה עד עשרה - מותר, מי' עד כ' - אסור, מכ' ומעלה מותר. <br>3. הכלל הוא, כיון שחל חיוב זימון אסור להם להפקיע את החיוב מעליהם, ולכן, עד ו' כשיתחלקו מפקיעים מעליהם הזימון, יותר מו' אין מפקיעים ולכן מותר, מי' עד כ' הם מפקיעים זימון בשם, ולכן אסור, יותר מכ' אין מפקיעים ולכן מותר. <br>4. אע""פ שכולם אוכלין מככר אחד כל אחד ואחד מברך לעצמו. ישבו ואכלו - אע""פ שכל אחד ואחד אוכל מככר עצמו אחד מברך על ידי כולם. <br>ר' ירמיה לא היה אוכל בדרך, אלא היה מחכה עד שהגיעו לפונדק ושם אכלו וזימן עליהם."	תלמוד ירושלמי/זרעים/ברכות/שלשה שאכלו/דף עו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"1. היה יושב ואוכל בשבת ושכח ולא הזכיר של שבת, האם חוזר ומברך (רב, שמואל, חבריו של חנן בר אבא)?<br>2. מה הדין שכח יעלה ויבוא בר""ח בברכת המשון (רבי יוחנן, ברייתא)?"	"1. רב, ברייתא - חוזר, שמואל - אינו חוזר. חבריו של חנן בר אבא בירכו פעם שניה, ופירשו כיון ששכחו רצה, ואע""פ שר' בא בשם רבי חונא ר' ירמיה מטובה בשם רב אמר שאם שכח ולא הזכיר של שבת אומר אשר נתן מנוחה לעמו ישראל, זה רק כשלא הסיח דעתו [- קודם שהתחיל ברכה רביעית].<br>2. שמעון בר בא בשם רבי יוחנן - ספק הזכיר של ר""ח ספק לא הזכיר אין מחזירין אותו, כיון שבר""ח אין חובה לאכול פת. ברייתא - כל יום שיש בו קרבן מוסף - כגון ראש חודש וחולו של מועד - צריך להזכיר מעין המאורע, אם לא הזכיר מחזירין אותו. כל שאין בו קרבן מוסף - כגון חנוכה ופורים - צריך להזכיר מעין המאורע, אם לא הזכיר אין מחזירין אותו. וזה דלא כרבי יוחנן."	תלמוד ירושלמי/זרעים/ברכות/שלשה שאכלו/דף עו		
