#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	לח. 1 מנין לברכת כהנים שנאמרת בלשון הקודש?	&quot;כה תברכו&quot; - לחכמים הוקש לברכות הר גריזים, לר' יהודה כל מקום שנאמר כה ככה עניה ואמירה בלשון הקודש.	סוטה לח.		ז'
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	לח. 2 מנין לברכת כהנים שהיא מעומד (2)?	לחכמים הוקש לברכת הר גריזים, ר' נתן אומר אינו צריך הרי הוא אומר &quot;לשרתו ולברך בשמו&quot; מה שרות בעמידה דכתיב &quot;לעמוד לשרת&quot; אף ברכה בעמידה.	סוטה לח.		ז'
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	לח. 3 מנין לברכת כהנים שבנשיאות כפים?	"חכמים הקישו לברכת אהרן &quot;וישא אהרן את ידיו אל העם ויברכם&quot;, הקשה ר' יונתן אם כן תקיש גם לענין כה&quot;ג ר&quot;ח ועבודת ציבור. <p dir=""rtl"">ר' נתן אומר כתיב גבי שירות &quot;הוא ובניו כל הימים&quot; הוקשו בניו לו ולכל הימים, והוקש ברכה לשירות &quot;לשרתו ולברך בשמו&quot;.</p>"	סוטה לח.		ז'
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	לח. 4 ברכת כהנים האם הוא בשם המפורש או בכנוי ומנין?	"במקדש בשם המפורש דכתיב &quot;ושמו את שמי&quot; שמי המיוחד לי, אבל בגבולים בכנוי, הוקש ל&quot;לשום את שמו שם&quot; מה שם בבית הבחירה גם כאן בית הבחירה. <p dir=""rtl"">רבי יאשיה אומר אינו צריך הרי הוא אומר &quot;בכל המקום אשר אזכיר את שמי אבוא אליך&quot; ובודאי אין לפרש את הפסוק כפשוטו, אלא סרסהו, בכל מקום אשר אבוא אליך וברכתיך שם אזכיר את שמי, היינו בבית הבחירה.</p>"	סוטה לח.		ז'
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	לח. 5 אלו הלכות נלמד מדכתיב &quot;אמור להם&quot; (כולם, חברו, חברו, שנים ומשלהם)?	"אמור להם, לכולם - אף דכתיב &quot;את בני ישראל&quot;, בא לרבות גרים, נשים ועבדים משוחררים.<p dir=""rtl"">אמור להם כאדם שאומר לחברו - פנים כנגד פנים, ולא פנים כנגד עורף. </p><p dir=""rtl"">אמור להם כאדם שאומר לחברו - בקול רם.</p><p dir=""rtl"">אמור להם, לשנים - אמר אביי: לשנים קורא כהנים ולאחד אינו קורא כהנים, וכן הלכה.</p><p dir=""rtl"">אמור להם, אמירה משלהם - אמר רב חסדא: כהן קורא כהנים ואין ישראל קורא כהנים, ואין הלכה כמותו.</p>"	סוטה לח.		ז'
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	לח: 1 פרט את מימרותיו של ריב&quot;ל בעין ברכת כהנים: (מתאוה, לברכה, דוכן, בעבודה)!	"מנין שהקב&quot;ה מתאוה לברכת כהנים - &quot;ושמו את שמי על בני ישראל ואני אברכם&quot;.<p dir=""rtl"">כל כהן שמברך מתברך ושאינו מברך אינו מתברך - &quot;ואברכה מברכיך&quot;.</p><p dir=""rtl"">כל כהן שאינו עולה לדוחן עובר בג' עשה - כה תברכו, אמור להם ושמו את שמי, רב אמר אם אף לפרקים אינו עולה חוששים שמא בין גרושה הוא וכד'.</p><p dir=""rtl"">כל כהן שאינו עולה בעבודה שוב אינו עולה - שנאמר &quot;וישא אהרן .. וירד מעשות החטאת...&quot; מכל מקום אם עוקר רגליו מעיקרא שפיר דמי, וכן מצאנו בש&quot;צ הנושא את כפיו דנד פורתא.</p>"	סוטה לח:		ז'
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	לח: 2 פרט את מימרותיו של ריב&quot;ל בענין צרות עין (כוס, מכיר, נהנה, עגלה)!	"אין נותנים כוס של ברכה לברך אלא לטוב עין - &quot;טוב עין הוא יבורך כי נתן מלחמו לדל&quot; אל תקרי יבורך אלא יברך.<p dir=""rtl"">אפי' עופות מכירים בצרי עין - &quot;כי חנם מזורה הרשת בעיני כל בעל כנף&quot;.</p><p dir=""rtl"">כל הנהנה מצרי העין עובר בלאו - &quot;אל תלחם את לחם רע עין וגו', רנב&quot;י אמר בשני לאוים אל תלחם ואל תתאו.</p><p dir=""rtl"">אין עגלה ערופה באה אלא בשביל צרי עין - &quot;ידינו לא שפכו את הדם הזה&quot; הינו שלא שלחנוהו בלא מזונות ולויה.</p>"	סוטה לח:		ז'
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	לח: 3 בית הכנסת שכולם כהנים מה יעשו?	"אם יש רק עשרה - הם מברכים לעם שבשדות {ואף שעם שאחורי הכהנים אינם בכלל ברכה ה&quot;מ היכי דלא אניסא}.<p dir=""rtl"">אם יש יותר מי' - עשרה שומעים והשאר מברכים.</p>"	סוטה לח:		ז'
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	לח: 4 עם שאחורי הכהנים, הפסק בין הכהנים לעם, העם שבצדדים, האם הם בכלל ברכה?	"עם שאחורי הכהנים אינם בכלל ברכה, אבל אם אניסי הרי הם בכלל ברכה.<p dir=""rtl"">מחיצה אינה מפסקת (אפי’ בדלא אניסי), דאמר ריב&quot;ל אפי’ מחיצה של ברזל אינה מפסקת בין ישראל לאביהם שבשבמים.</p><p dir=""rtl"">צדדים שלפניו בכלל ברכה (אבל שלאחריו אינם בכלל ברכה).</p>"	סוטה לח:		ז'
