#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לשנות מתפילה לתפילה?	"מותר לשנות מתפילין של יד לשל ראש ולא משל ראש לשל יד [ואפי&#x27; אם אין לו של יד אחרת (מג&quot;א ס&quot;ק א&#x27;)], דתפילה של ראש קדיש יותר [דיש בה שי&quot;ן ודלי&quot;ת]"	סימן מב סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם האיסור לשנות לקדושה קלה איסור דאורייתא או דרבנן?	מבואר מפמ&quot;ג ומשכנות יעקב דהוא דין דאורייתא (ביה&quot;ל ד&quot;ה אסור)	סימן מב סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בחדתי?	"מותר אפי&#x27; משל ראש לשל יד דקיי&quot;ל הזמנה לאו מילתא היא"	סימן מב סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	נמצא פסול בפרשה בהשל ראש, האם מותר לשנות האידך פרשיות להשל יד?	"כתב הביה&quot;ל (ד&quot;ה אפילו) דתלוי, דאם לא היו כשרים מעולם הוי כחדתי ומותר, אבל אם היו כשרים ונפסלו אח&quot;כ אסור לשנותם [אכן, הלשכ&quot;ה (סי&#x27; כ&quot;ה ס&quot;ק ח&#x27;) סבר דאינו יכול לשנות הפרשיות כלל דאפי&#x27; למ&quot;ד מתירין מבגד לבגד היינו תשמישי מצוה ולא תשמישי קדושה]"	סימן מב סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה יעשה אם נפסקה הרצועה של יד סמוך להקשר?	"כתב המג&quot;א (ס&quot;ק ג&#x27;) דאינו יכול להפוך הרצועה דהוי הורדה מקדושה מרצועה לרצועה אלא צריך לגנוז החלק שנפסקה [והחיי&quot;א מקיל בעני להוריד החתיכה מקדושה חמורה לקדושה קלה, ואין למחות במקום ביטול מצוה (ביה&quot;ל ד&quot;ה מהם)], ואם אין הרצועה ארוכה כ&quot;כ לא יעשה הכריכות סביב היד, וה&quot;ה בתפילין של ראש (מ&quot;ב ס&quot;ק ג&#x27;) {וצ&quot;ב מה שחילק המ&quot;ב בין כשהפסק השל ראש בתוך הקף הראש בין אם נפסק חוץ להקף הראש, הרי בשתיהם הוא רצועה אחת, ואמנם משמע מהדרה&quot;ח דהוא דין אחד, ודברי המ&quot;ב צ&quot;ע} [אכן, בשל ראש יש עוד עצה מביה&quot;ל (ד&quot;ה מהם) לחתוך עוד חתך למטה מן הקשר ולשים אותה חתיכה לגניזה, ואח&quot;כ יחבר בגידין {ותפרן לגו} מה הנשאר עם הרצועה. והנה, המ&quot;ב מחמיר אפי&#x27; על החלק הסמוך להקשר, אבל הערוה&quot;ש (סעי&#x27; ג&#x27;) אינו מחמיר אלא על החלק שהיה בקשר ממש."	סימן מב סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם אסור להוריד קדושת הרצועה בחלק אחד של הרצועה?	"מבואר ממג&quot;א הנ&quot;ל דליכא איסור, אכן המ&quot;ב (ס&quot;ק ג&#x27;) הביא משע&quot;ת (ס&quot;ק ב&#x27;) ופמ&quot;ג דיש קצת הורדת קדושה, ואין להקל אלא בשעת הדחק."	סימן מב סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם איכא ראיה מאבני יעקב אבינו?	"השע&quot;ת (ס&quot;ק ב&#x27;) הביא דיש מביאין ראיה מכאן דבאותה חתיכה ליכא משום הורדה מקדושה, ודחה השע&quot;ת דכיון דמעשה נסים היה שמא לא היו נדבקים יחדו אלא נעשו גוש אחד בלול מכולם."	סימן מב סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין כשנותן רצועה חדשה לתוך תפילין ישנים?	מסתפק הביה&quot;ל (ד&quot;ה חדשים) אם אמרינן דהוי כמו תיק דמיד שצר ביה קדוש או דלמא שאני התם דזהו עיקר תשמישה משא&quot;כ ברצועה דעיקר תשמישה ללבישה, וצ&quot;ע למעשה.	סימן מב סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	אם התחיל לכתוב על הקלף לס&quot;ת ונפסלה, האם יכול להשתמש בהשאר לתפילין או למזוזה?	"הפמ&quot;ג (א&quot;א סי&#x27; ל&quot;ב ס&quot;ק י&#x27;) מקיל דהוי כהזמנה בעלמא ומותר לשנותה לקדושה קלה כדאשכחן בשל ראש לשל יד {ואולי יש לחלק בין כתיבה דהוא גופה קדושה ובין בתים דאינו ממש כגופה קדוש אלא במקצת}, והא&quot;ר מחמיר, והנוב&quot;י מקיל בתפילין ולא במזוזה [דלא אשכחן בהדיא דס&quot;ת חמירי מתפילין] (ביה&quot;ל ד&quot;ה מותר, קס&quot;ה סי&#x27; כ&quot;ה סעי&#x27; ב&#x27;), והמ&quot;ב (ס&quot;ק כ&quot;ג) משמע דמקיל כל זמן שאינו כותב עליה דברי חול. {ונראה דיש עוד סברא להקל דכתב המ&quot;ב (ס&quot;ק כ&#x27;) דדוקא אי אזמניה במעשה גמור (כגון עיבוד עורות לשם ס&quot;ת) הוי מילתא היא אבל כתיבה גרידא לשם ס&quot;ת לא, אמנם יש לדון בזה דיתכן דלאחר שהתחיל לכתוב בו לס&quot;ת הוי גילוי שהעיבוד מעיקרא היתה אדעתא דס&quot;ת}"	סימן מב סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	בהזמנה בעלמא, האם מותר לשנותה לדבר חול?	"בגופה קדוש אסור ואפי&#x27; אם התנה, אבל בתשמישי קדושה מותר אפי&#x27; אם לא התנה, [וברצועות מדינא קיי&quot;ל דהוו רק תשמישי קדושה (וכ&quot;כ הקס&quot;ה סי&#x27; כ&quot;ה סעי&#x27; ז&#x27;), אכן הרז&quot;ה סבר דהוו כמו גופה קדוש וממילא שלא במקום הדחק יש להחמיר שלא לשנותה לדבר חול, וכן לפי רש&quot;י דהקשר יו&quot;ד הוי גופה קדוש] (ביה&quot;ל ד&quot;ה מש&quot;ר [שניהם])"	סימן מב סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם נפרדו הכיסים של התפילין והוחלפו החלק התחתון של יד ושל ראש?	כתב הפסקי תשובות דצריך להשתמש באחד מהם לשל ראש והשני צריך לגנוזה	סימן מב סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם התנה?	"מהני לשנותה אפי&#x27; משל ראש לשל יד ואפי&#x27; בישנים, ודוקא לקדושה קלה אבל לא לחול (ביה&quot;ל ד&quot;ה מש&quot;ר)"	סימן מב סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מתי צריך להתנות?	בשעת עשיית השל ראש [ואם התנה בשעה שקשרן על ראשו פעם ראשון הב&quot;ח מקיל והביה&quot;ל (ד&quot;ה אם) הניחו בצ&quot;ע]	סימן מב סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם צריך להתנות בפירוש?	"כן, דבסתם לא הוי תנאי (ט&quot;ז ס&quot;ק א&#x27;),אבל כתב הערוה&quot;ש (סעי&#x27; י&#x27;) דהשתא נהגו להשתמש במקצת הקלפים גם לדבר רשות והוי כאילו התנו מתחילה."	סימן מב סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר למיצר ביה זוזי בתוך הסודר של תפילין?	"אם אזמניה לעולם וצר ביה אפי&#x27; לשעה אסור למיצר ביה זוזי [או אם צר ביה אדעתא למיצר ביה לעולם (מג&quot;א ס&quot;ק ה&#x27;), ואפשר דהפמ&quot;ג ס&quot;ל דצריך לומר בפירוש דדעתו לעולם אבל כל האחרונים חולקים עליו (ביה&quot;ל ד&quot;ה צר)]"	סימן מב סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מהני תנאי לזה?	"כן (רמ&quot;א, ב&quot;י בשם מהר&quot;י אבוהב בדעת בעל התרומה וסמ&quot;ק, אבל לפי הרמב&quot;ם לא מהני) ואפי&#x27; לדבר חול (רא&quot;ש בשם הירושלמי), ובלבד שלא יהיה תשמיש דגנאי ובזיון (ביה&quot;ל ד&quot;ה לעולם, מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ז)"	סימן מב סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בקטן 1) שאזמניה 2) שצר ביה 3) שאזמניה וצר ביה?	"1) אינו אוסר {כגון קלף א&quot;נ גדול צר ביה אח&quot;כ} 2) אוסר [כגון שאביו אזמניה (פמ&quot;ג א&quot;א ס&quot;ק ד&#x27;)], וכגון שהוא דבר שהוא שלו (מג&quot;א ס&quot;ק ד&#x27;) 3) המג&quot;א (ס&quot;ק ד&#x27;) משמע דאוסר [מדרבנן דהוי מחשבתו ניכרת מתוך מעשיו כדמבואר בחולין י&quot;ג (מחה&quot;ש)], אבל הפמ&quot;ג (א&quot;א ס&quot;ק ד&#x27;) סבר דרק אם צר ביה אדעתא לעולם ולא לחד זימנא {והביה&quot;ל (ד&quot;ה וצר) משמע דנוטה להחמיר כפשטות המג&quot;א} "	סימן מב סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו אזמניה?	"בעיקר הזמנה הוי בשעה שצר ביה חושב שיהיה שם בקביעות, אבל אם אינו צר ביה עכשיו בעיקר צריך ליקח הסודר בידו ולומר שזה יהיה לתפילין לעולם, ואם רק אמר ולא נטלו בידו יש להחמיר כהדה&quot;ח דהוי הזמנה אע&quot;פ דמשמע מתוס&#x27; סנהדרין (מ&quot;ח ע&quot;א) ורע&quot;א (יו&quot;ד סי&#x27; שס&quot;ד) דאינו הזמנה [והערוה&quot;ש (סעי&#x27; ח&#x27;) פסק כתוס&#x27; דאינו הזמנה]. ואם רק חישב בעלמא אע&quot;פ שהפמ&quot;ג מסתפק בזה א&quot;צ לחוש כלל שיהיה הזמנה (מ&quot;ב ס&quot;ק י&#x27;, ביה&quot;ל ד&quot;ה סודר)"	סימן מב סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם אזמניה סתם 1) בסודר 2) בכיס שנעשה לתפילין?	1) המ&quot;ב (ס&quot;ק י&quot;ב) הביא הא&quot;ר דס&quot;ל דאינו הזמנה לעולם, והגר&quot;א סבר דהוי הזמנה לעולם 2) לכו&quot;ע הוי סתמא הזמנה לעולם [וה&quot;ה כשאמר לאומן לעשות לו כיס לתפילין]	סימן מב סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם אזמניה לתפילין דעדיין לא קנאו?	אינו הזמנה (ביה&quot;ל ד&quot;ה למיצר) {ונראה דלפי&quot;ז ההזמנה של עושי שקיות של תפילין לאו כלום הוא כיון דאין להם שום תפילין, ומ&quot;מ כשהלוקח נותן התפילין בה פעם ראשון אדעתא לעולם הוי הזמנה עם מעשה}	סימן מב סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם צר ביה בסודר של חבירו?	"אין אדם אוסר דבר שאינו שלו (מג&quot;א ס&quot;ק ד&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ג)"	סימן מב סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם גנב סודר ועשה בו כיס של תפילין?	"אם הוא שינוי שאינו חוזר לברייתו [כגון שחתכו] קני ואוסר (מג&quot;א ס&quot;ק ד&#x27;, פמ&quot;ג א&quot;א ס&quot;ק ד&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ג)"	סימן מב סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו הדין בכיס שעשה לטלית ולתפילין?	"מצד אחד חשיב כלי המיוחד לתפילין [והוי רק ככיסוי אחד], אבל מצד שני הוי כאילו התנה להשתמש בה לדבר חול (ביה&quot;ל ד&quot;ה תפילין) {ולכאורה צ&quot;ע מש&quot;כ המ&quot;ב (סי&#x27; מ&#x27; ס&quot;ק ז&#x27;) בשם החכמ&quot;א דיכול לכוין שלא יהיה כיס המיוחד לה הרי כאן אשכחן דכיס המיוחד לה אינו תלוי בכוונתו אלא במציאות אם הוא מיוחד לה, וצ&quot;ל דהכא שאני דרוצה להיות מיוחד לה אלא כאילו מתנה דרוצה להיות מיוחד נמי לטלית וכדומה, אבל אם היתה דעתו שלא להיות מיוחד לה כלל מהני}"	סימן מב סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם עשה הכיס לשם תפילין?	"זה חמור טפי ואסור אפי&#x27; אם צר ביה אדעתא לפנותו [ודלא כהר&quot;ן (ביה&quot;ל ד&quot;ה תפילין)] [משא&quot;כ בסודר סתם דאזמניה אם צר ביה אדעתא לפנונו אינו אסור אלא אם צר ביה שלא ע&quot;מ לפנותו (והערוה&quot;ש (סעי&#x27; ט&#x27;) מסתפק בזה)] (מג&quot;א ס&quot;ק ה&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ד)"	סימן מב סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם הוסיף בו איזה דבר לשם תפילין?	"דינו ככיס שעשה לשם תפילין אלא אם נוטלה ממנה (מג&quot;א ס&quot;ק ה&#x27;)"	סימן מב סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם פעם הראשון צר ביה תפילין עם מעות?	אפ&quot;ה חלה בו קדושה כיון דאזמנה מתחילה לתפילין לבד, אולם אם צר ביה מעות תחילה ואח&quot;כ התפילין מסתפק הביה&quot;ל (ד&quot;ה תפילין) אם ביטל הזמנתיה בזה	סימן מב סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו בכלל הכיס המיוחד לתפילין?	"רק מה שהוא צורך התפילין ולא העודף [והביא ראיה ממס&#x27; כלים (פכ&quot;ט) דאפי&#x27; בחתיכה אחת לא נטמאה אלא חלק שהוא צורך הכלי (מ&quot;ב עו&quot;ה)], וממילא מותר להניח מעות בכיס שאינו לצורך התפילין (באה&quot;ט (ס&quot;ק ט&#x27;) בשם שער אפרים, ביה&quot;ל ד&quot;ה אסור)"	סימן מב סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם אזמניה קלף לשם תפילין 1) לפרשיות ובתים 2) לרצועות?	"1) אם עשה העיבוד לשם תפילין [דהוי מעשה גמור, ולאפוקי אם רק אזמניה בדיבור או תיקנו בשרטוט וכדומה (מ&quot;ב ס&quot;ק כ&#x27;), ובמ&quot;ב דרשו הביאו בשם הגר&quot;ח קנייבסקי דהא דשרטוט אינו מעשה גמור היינו דוקא בתפילין משא&quot;כ בס&quot;ת ומזוזה דהוי הלל&quot;מ הוי מעשה גמור] הוי הזמנה לגוף קדושה וילפינן מעגלה ערופה דמילתא היא (רמ&quot;א, רז&quot;ה) [ואפי&#x27; הבתים שאין בהם צורת שי&quot;ן (מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ח, ביה&quot;ל ד&quot;ה תפילין) דלא כהפמ&quot;ג (מש&quot;ז סי&#x27; קנ&quot;ד ס&quot;ק ב&#x27;) {וביאר הר&quot;י באק ע&quot;ד מש&quot;כ הפמ&quot;ג (מש&quot;ז סי&#x27; ל&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ז) דילפינן השל יד משל ראש לגבי עורות מבהמה טמאה}] ואסור לכתוב דברי חול אבל מותר לכתוב בה דבר שקדושתה קלה ממנה כגון מזוזות ודברי תורה, אבל המג&quot;א (ס&quot;ק ו&#x27;) הביא דעת הרמב&quot;ן דס&quot;ל דאינו כגוף קדושה כיון דקדוש אגב הכתב, ויש להחמיר כהרמ&quot;א (מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ג, ערוה&quot;ש סעי&#x27; י&quot;ב, דלא כהגר&quot;ז דמקיל כהמג&quot;א) 2) כתב הצמח צדק דהוי הזמנה לתשמיש קדושה ולאו מילתא היא, והקשה עליו הפמ&quot;ג דהרי לפי רש&quot;י הוי גוף קדושה דיש אות יו&quot;ד ודלי&quot;ת, וכתב הביה&quot;ל (ד&quot;ה לגוף) דהצ&quot;צ קאי לפי שאר הראשונים דחולקים על רש&quot;י, ועוד חידש הביה&quot;ל דאין זה גוף קדושה כיון דאינו מוכן לתכליתה משא&quot;כ בעיבוד קלף הרי מיד מוכן לכתוב עליו, ומ&quot;מ מסיק הביה&quot;ל דשלא במקום הצורך יותר טוב להחמיר אבל במקום הדחק יש להקל דהרבה חולקים על הרז&quot;ה דמחמיר בהזמנה לרצועה."	סימן מב סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בדיו דאזמניה לסת&quot;ם?	"המשכנות יעקב מחמיר דהוי כהזמנה לגוף קדושה {ולכאורה לפי מש&quot;כ המ&quot;ב (ס&quot;ק כ&#x27;) דדוקא במעשה גמור הוי הזמנה ליכא כאן הזמנה, ואפשר דמיירי בשעת עשיית הדיו} ואסור לשנותה לחול אם לא התנה מתחילה {ולכאורה צ&quot;ע דהרי לא מהני תנאי בהזמנה לגוף קדושה לדבר חול, ותי&#x27; הר&quot;י באק דאע&quot;פ דהביה&quot;ל (ד&quot;ה מש&quot;ר) סבר דתנאי לא מהני אפי&#x27; בהזמנה דחדתי בקלף, היינו בדוקא שצריך להיות לשמה משא&quot;כ בדיו דבאמת א&quot;צ לשמה אז מהני תנאי אפי&#x27; לדבר חול}, והמשנת אברהם השיג עליו והביא ראיה מיו&quot;ד סי&#x27; רע&quot;ד דדוקא מה שכתוב כבר אסור אבל מה שנשאר בכלי מותר, ודחה הביה&quot;ל (ד&quot;ה כי) דהתם מיירי כשלא כיון להקדש הדיו כלל אלא מה שהוא לצורך הכתיבה, ולפיכך מסיק הביה&quot;ל דטוב להתנות מתחילה בעת עשיית הדיו [ובלא&quot;ה איתא בספר החסידים (סי&#x27; תתפ&quot;ח) דדיו שהזמין לכתוב בו דברי תורה לא יכתוב בו דברי חול דבמקום שיכול לקיים דברי אביי (דס&quot;ל הזמנה מילתא היא) אקיים]"	סימן מב סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בתשמישי מצוה?	"לאו כלום הוא ומותר לדבר חול (מג&quot;א ס&quot;ק ו&#x27;) {ויש לעיין אם מותר לתשמיש בזיון}"	סימן מב סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בגט?	"לא מקרי דבר שבקדושה (מג&quot;א ס&quot;ק ו&#x27;), ואם הקלף נעבד לשם ס&quot;ת אין לכתוב בה גיטין אלא אם כן התנה (ב&quot;ח,מג&quot;א (ס&quot;ק ו&#x27;), מחה&quot;ש, ודלא הט&quot;ז (ס&quot;ק א&#x27;) דס&quot;ל דמותר דהוי כאילו התנה) (מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ט, שעה&quot;צ ס&quot;ק כ&quot;ד) {ועי&#x27; בשעה&quot;צ (ס&quot;ק כ&quot;ג) דהעולת שבת ס&quot;ל דגיטין מקרי דברי תורה, אבל אנן לא קיי&quot;ל כוותיה}"	סימן מב סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם התחיל לכתוב על הקלף?	"הוי קדושה ממש ואפי&#x27; אם התנה אסור לכתוב בו דברי חול (מג&quot;א ס&quot;ק ו&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ג) "	סימן מב סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בתשמיש של גנאי?	"אסור אפי&#x27; בתשמיש קדושה ואפי&#x27; אם התנה (מג&quot;א ס&quot;ק ו&#x27;)"	סימן מב סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בתשמיש דתשמיש?	"אינו קדוש כלל (מ&quot;ב ס&quot;ק ט&#x27;)"	סימן מב סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם בדרך כלל התפילין מכוסים בקופסה שלהם אבל לפעמים נותנים התפילין בתיק בלי הקופסה?	"כתב הביה&quot;ל (סי&#x27; ל&quot;ד ד&quot;ה שתי) דהוי תשמיש קדושה והביא ראיה ממגילה (כ&quot;ו ע&quot;ב) {ולכאורה צ&quot;ע דהרי כתב הב&quot;י דצריך להיות דעתו שיהא שם לעולם, וצ&quot;ל כיון דדעתו שיהא התפילין שם לעולם אלא שבדרך כלל יש כאן ב&#x27; כיסויים והוי תשמיש דתשמיש, אם לפעמים אינו אלא כיס אחד הוי תשמיש קדושה דלעולם הוא משמש התפילין}"	סימן מב סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בתיק של טלית שמניח בו נמי תפילין?	"הוי כאילו התנה להניח בו דברים של חול ובעת הצורך מותר להניח בו דברים של חול, וזהו הלימוד זכות לאלו שנותנים דברים של חול לתוך הכיס של תפילין אבל אינו מותר לכתחילה {דהרי לא התנה בפירוש} (ט&quot;ז ס&quot;ק א&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;א)"	סימן מב סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם נתקלקל הסודר לאחר שצר ביה התפילין?	נאסרה לעולם וצריך גניזה (מ&quot;ב ס&quot;ק ט&quot;ו)	סימן מב סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם צר ביה ולא אזמניה?	"לא נאסרה (שו&quot;ע) [אבל אם צר ביה בקביעות או אדעתא דקביעות אסור דהוי כאזמניה (מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ד)], ומותר אפי&#x27; תשמיש גנאי (ביה&quot;ל ד&quot;ה זוזי), ומ&quot;מ מבואר מרש&quot;י (ברכות כ&quot;ג) והנמוק&quot;י (סנהדרין פרק נגמר הדין) דכל זמן שהתפילין שם אין מדרך הכבוד להניח יחד שם גם מעות (מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ו), אבל אינו איסור מדינא אלא שאינו דרך כבוד (ביה&quot;ל ד&quot;ה שרי) [והגרי&quot;א פארכהיימער שליט&quot;א מצדד דזהו דוקא מעות אבל אינו בזיון להניח שם סידור, ומסתפק בעט המיוחד לצובע בו התפילין]"	סימן מב סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	בסיכום, מהו הדינים באזמניה ותנאי?	"בדבר שגופו קדוש, אזמניה בחדתי או תנאי אפי&#x27; בעתיקי דיניהם שוין דמותר בקדושה קלה אבל אסור בתשמיש חול וכ&quot;ש בזיון וגנאי. בדבר שאין גופו קדוש, יש חילוק, דבתנאי מותר אפי&#x27; בתשמיש חול אבל אסור בתשמיש גנאי אבל באזמניה מותר אפי&#x27; בתשמיש בזיון."	סימן מב סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר להניח סידור ע&quot;ג הקופסאות של תפילין כשטענדר קטנה?	"{בספר חשוקי חמד הביא בשם הגרח&quot;ק להחמיר כי היכי דאסור להניח סידור בתוך תיק של תפילין, ולכאורה יש מקום לדון בזה, דיש בזה שתי נידונים, א&#x27; השתמשות בתיק של תפילין, ב&#x27; מניח סידור ע&quot;ג תשמישי קדושה. והנה, לגבי ההשתמשות בתיק של תפילין הרי כתב המ&quot;ב לקמן (סי&#x27; קנ&quot;ד ס&quot;ק ל&quot;א) דמותר להניח ספר ע&quot;ג ספר כשטענדר דמה לי מונח הכא או התם ואפי&#x27; הט&quot;ז מודה לזה כשלא הניחם שם ע&quot;ד שיהיו שטענדר [ומה שאסור להניח דברים ע&quot;ג בימה בלא לב ב&quot;ד מתנה י&quot;ל דשאני התם דכל עצמה של הבימה הוא להניח דברים עליו וזהו השתמשות שלו משא&quot;כ ספרים וקופסות של תפילין], ולגבי העצם הנחה שהסידור מונח ע&quot;ג תשמישי קדושה, אי אמרינן דיש קדושה להסידור בודאי ליכא איסור דזה קדוש יותר מתשמישי קדושה, ואפי&#x27; אי אמרינן דחוששין להפוסקים דדפוס אין בה קדושה [ובפרט בדפוס שלנו] עדיין יש לדון אם יש איסור בכלל להניח דברי חולין ע&quot;ג תשמישי קדושה דהרי מבואר בגמ&#x27; שבת (ס&quot;א ע&quot;א) דמותר להביא תשמישי קדושה לתוך הבית הכסא [וכן מבואר ממ&quot;ב (סי&#x27; מ&quot;ג ס&quot;ק כ&#x27;) דהביא רדב&quot;ז דא&quot;צ לכסות רצועות של תפילין במקומות המטונפות [והמחה&quot;ש היה מסופק רק מפני שאפשר שהם כגוף קדושה], וכן משמע דמותר להניחם ע&quot;ג קרקע [כמ&quot;ש שם לפי&#x27; רש&quot;י ע&quot;פ הגר&quot;א דלשמירה שנוגע בגוף קדושה הוי תשמישי קדושה], ואע&quot;פ שמבואר לקמן (סי&#x27; קנ&quot;ד) דתשמישי קדושה שבלו צריכים גניזה נראה דהיינו מפני דזה דבר קבוע לעולם אבל בדבר של עראי ליכא איסור, וממילא יתכן מאד דליכא איסור להניח אפי&#x27; דבר חול ע&quot;ג תשמישי קדושה. ולפי&quot;ז לכאורה ליכא איסור להשתמש בהקופסאות כשטענדר, וצ&quot;ע לדינא}"	סימן מב סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם מותר להשתמש בקצה הרצועות לסמן מקומו בסידור או בבגמ&#x27;?"	"{נראה דאסור, דהרצועה תשמיש קדושה לתפילין ועכשיו משתמש בה לסימן בעלמא דאינו נחשב תשמיש כלל כדמבואר להלן בסי&#x27; קנ&quot;ד מג&quot;א ס&quot;ק י&quot;ד ומ&quot;ב ס&quot;ק ל&quot;א}"	סימן מב סעיף ג		
