#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם משתחוין בשעה שאומרים &quot;לך לבדך אנחנו מודים&quot; בנשמת?	"כתב רבינו יונה שאין שוחין אלא במקומות שאמרו חז&quot;ל [ועי&#x27; מש&quot;כ לעיל בסי&#x27; קי&quot;ג]"	סימן רפא סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מתעוררים מאוחר בשבת ויו&quot;ט?	"כתב המרדכי בשם רב האי גאון דמאחרין לבא לביהכ&quot;נ בשבת משום דנאמר בתמיד של שחר בחול &quot;בבקר&quot; ובשבת כתיב &quot;וביום השבת&quot; (רמ&quot;א), אבל כתב המג&quot;א (ס&quot;ק א&#x27;) דממהרין יותר מביו&quot;ט כדי לקרות ק&quot;ש בזמנה, וכפשוטו משמע דביו&quot;ט אין קורין ק&quot;ש בזמנה, אמנם ביאר המחה&quot;ש דאפי&#x27; ביו&quot;ט קורין בזמנה אלא דבשבת כיון שא&quot;א לעשות מלאכה של אוכל נפש אינו יכול להכין קודם תפילה ויכול לקרות ק&quot;ש בזמן מרווח [ועי&#x27; בבאה&quot;ט (ס&quot;ק א*) דהביא בשם המלבושי יו&quot;ט דנוהגין לאחר אפי&#x27; ביו&quot;ט והבאה&quot;ט מתמיה עליו מנא ליה]. אכן, מרש&quot;י במגילה (כ&quot;ג ע&quot;א) משמע דאפי&#x27; בשבת יקרא ק&quot;ש כוותיקין (מ&quot;ב ס&quot;ק א&#x27;), ומשמע דלא כהמרדכי ורמ&quot;א [והערוה&quot;ש (סעי&#x27; א&#x27;) תי&#x27; הלשון ממהרין לבא ור&quot;ל ממהרין בשבת יותר מביו&quot;ט אבל מאחרין מחול {אבל אינו מיישב לשון רש&quot;י דנקט כוותיקין}], אבל מ&quot;ב עו&quot;ה (הע&#x27; י&quot;ד) הביא תירוץ מספר שומר אמת (וכן מדויק בלקט יושר) דאדם הרגיל להתפלל כוותיקין אף בשבת יתפלל כוותיקין אבל רוב העולם שאין נזהרין בזה אדרבה עדיף טפי להתאחר."	סימן רפא סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	הפסוק &quot;וביום השבת&quot; נכתב לגבי הקרבן מוסף ולא לגבי תמיד של שחר?	"כן הקשו כמה אחרונים, ותי&#x27; המג&quot;א (ס&quot;ק ב&#x27;) דכתבו תוס&#x27; ברכות (כ&quot;ח ע&quot;א) דהמוסף היה נשחט עם התמיד [וכעין זה כתב הערוה&quot;ש (סעי&#x27; א&#x27;) דכתיב &quot;על עולת התמיד&quot; דמשמע סמוכין], ועוד הביא מהב&quot;ח דהקרא אסמכתא בעלמא והעיקר הוא משום שינה בשבת תענוג [ונפק&quot;מ בימי החורף א&quot;צ להתאחר לקום דהרי הלך לישון מוקדם]"	סימן רפא סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מרבין בזמירות בשבת?	"כן [והיינו בניגון שיש בו נעימה כעין פסד&quot;ז, ולא כמשוררין שמפרידין אות ותיבה מחברתה, ובפרט בסיום הברכה בעניית אמן (מג&quot;א ס&quot;ק ד&#x27;, פמ&quot;ג א&quot;א ס&quot;ק ד&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק ד&#x27;), וגם יזהר שלא לכפול תיבות (עי&#x27; אג&quot;מ או&quot;ח ח&quot;ב סי&#x27; כ&quot;ב)], ואין למחות ביד המאריכין בזמירות אפי&#x27; במקום ביטול תורה, ומ&quot;מ ימהרו לאכול קודם שעה ששית, וגם יזהרו לקרות ולהתפלל בזמנו (רמ&quot;א, מג&quot;א ס&quot;ק ה&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק ד&#x27; - ה&#x27;) [ועדיף להתפלל ביחידות מלקרות ולהתפלל שלא בזמנו (שעה&quot;צ ס&quot;ק ד&#x27;), ועי&#x27; מש&quot;כ לעיל (ס&quot;ס מ&quot;ו) דרוב הפוסקים ס&quot;ל דעדיף לקרות ק&quot;ש בזמנה קודם תפילה ולהתפלל בציבור אח&quot;כ (חוץ מגר&quot;א), וצ&quot;ל דכאן דוקא מפני שגם יעבור זמן תפילה, ע&quot;ש]"	סימן רפא סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מאיזה מקום מתחיל הש&quot;ץ שחרית?	כתב העטרת זקנים בשם הספר חסידים דאין להתחיל משוכן עד אלא בפי ישרים תתהלל, ואע&quot;פ שנוהגין להתחיל משוכן עד עון יש בידם וטורח ציבור שלא לצורך {ונוהגין להתחיל משוכן עד}	סימן רפא סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו הדברים המוסיפין לשבת 1) בקרבנות 2) בפסד&quot;ז 3) בברכת ק&quot;ש?	"1) מוסיפין הפסוקים וביום השבת [ועי&#x27; מש&quot;כ לעיל בסי&#x27; מ&quot;ח] 2) מוסיפין מזמורים מפני שאין בו ביטול מלאכה לעם (טור), באשכנז מוסיפין המזמורים אחר ברוך שאמר ובטוליטולא מוסיפין אותם קודם ברוך שאמר, והכריע הטור דמנהג אשכנז עדיף כדי שיהא לכולם ברכה לפניהם ולאחריהם, ואחר שירת הים אומרים נשמת [שהוזכרה בה ענין יציאת מצרים (טור) ובשבת יש לנו נשמה יתירה (לבוש) וע&quot;י זה משיגים חכמה יתירה בשבת (א&quot;ר)] וגם ובמקהלות 3) הכל יודוך וכו&#x27;, קל אדון וכו&#x27;, לקל אשר שבת וכו&#x27; [ויש לאומרה בקול נעים (דרכ&quot;מ ס&quot;ק א&#x27;), ובטוליטולא אין אומרים אותה (טור)]"	סימן רפא סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כיצד אומרים קל אדון?	"כתב המג&quot;א (ס&quot;ק ה&#x27;) ע&quot;פ הזוהר שני חרוזים ראשונים יש בהם ה&#x27; תיבות, שאר החרוזים יש בהם ד&#x27; תיבות, ושני אחרונות יש בהם ו&#x27; תיבות"	סימן רפא סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה אומרים ראשונה, אופנים או חיות?	"ספרדים אומרים שרפים וחיות ואופני הקדש (וכן הוא בתיקוני זוהר), ואשכנזים אומרים שרפים ואופנים וחיות הקדש (וכן הוא בזוהר תרומה), וכן אומרים והאופנים וחיות הקדש, וביאר הערוה&quot;ש (סעי&#x27; ה&#x27;) דמבואר בפסוקים ביחזקאל דאופנים למטה מחיות וזהו פשט במנהג ספרד, אבל טעם במנהג אשכנז אינו מפני שאופנים למעלה מחיות אלא אדרבה מבואר ביחזקאל דכל חיותם בא מן החיות ומקדימין לומר אופנים כמו שאומרים האופנים התלוים בחיות הקדש ולא שיש להם כח לעצמן."	סימן רפא סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו הפירוש ב&quot;קרא לשמש ויזרח אור ראה והתקין צורת הלבנה&quot;?	"1) פי&#x27; הטור כשקרא לשמש להאיר ראה שיבואו העולם לטעות אחריו לעבדו לפיכך עשה צורת הלבנה לעזור השמש בלילה להודיע שלא יספיק לעולם בשמש לבד&lt;br&gt;2) ועוד פי&#x27; הטור לאחר שקטרג הלבנה ראה דא&quot;א לעמוד יחדו והקטין הלבנה (ע&quot;פ הדרישה ס&quot;ק ד&#x27;) [והקשה הב&quot;ח לפי&quot;ז הול&quot;ל ראה והקטין הלבנה]&lt;br&gt;3) הפרישה (ס&quot;ק ה&#x27;) הביא מר&#x27; אברהם פראג דהתקין צורת הלבנה שתלקה החמה ויכסה אורה להודיע העולם שאינו אלוה&lt;br&gt;4) הב&quot;ח פי&#x27; דשמש קאי על השכינה ולבנה קאי על צורתו של יעקב, והתקין שיהא אור של השמש מכה ומאיר על הלבנה&lt;br&gt;5) הערוה&quot;ש (סעי&#x27; ח&#x27;) ביאר דקאי על העתיד שיתקן ויתמלא הלבנה לעתיד לבא "	סימן רפא סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם שכח מה שמוסיפין לשבת?	"כתב הרמ&quot;א דבכל דבר אין מחזירין אותו חוץ מלקל אשר שבת וכו&#x27; [מפני שנזכר בה שבת בהדיא (ערוה&quot;ש סעי&#x27; ו&#x27;)], וביאר המג&quot;א (ס&quot;ק ג&#x27;) דלאחר התפילה א&quot;צ לומר שאר הזמירות אבל מזמור זה דלקל אשר שבת צריך לאומרה [ומתחיל משבח נותנים וכו&#x27; כדי שיהא בו משמעות (שעה&quot;צ ס&quot;ק ב&#x27;)], וכתב הפמ&quot;ג (א&quot;א ס&quot;ק ג&#x27;) דאם נזכר באמצע הברכה מחזירין אותו [והפמ&quot;ג רצה לדמותו לחזרה לזכרנו לחיים וכו&#x27;, ומסיים וצ&quot;ע, דמסתפק אם הענין לומר זמירות אלו שוה לזכרנו {וממ&quot;ב מבואר דספיקו של הפמ&quot;ג היה רק על לקל אשר שבת [ולפי הצד שחוזר כתב במ&quot;ב עו&quot;ה (הע&#x27; כ&quot;ז) דצריך לחזור לשבח נותנין לו וכו&#x27; כדי שיהא בו משמעות, אבל לענ&quot;ד יתכן דא&quot;צ דעד כאן לא קאמר המ&quot;ב דצריך להתחיל משבח וכו&#x27; היינו רק כשגמר הברכה וחוזר אחר תפילה משא&quot;כ כשהוא עומד באמצע הברכה יכול להתחיל לקל אשר שבת ויהא קאי על שבח שאמר לפני זה, ועי&#x27; מש&quot;כ בענין זה לעיל בנוגע לטעות במעין שלש], אבל יתכן דספיקו שייך אפי&#x27; על הכל יודוך}] (מ&quot;ב ס&quot;ק ג&#x27;), והערוה&quot;ש (שם) ביאר דאומר לקל אשר שבת בכל מקום שנזכר לאפוקי שאר זמירות דלאחר שעבר מקומו שוב אינו אומרה כלל {ולפי&quot;ז משמע דאם שכח נשמת אין אומרים אותו אפי&#x27; קודם הברכה של ישתבח}, ולמעשה כתב הבן איש חי (תולדות אות ח&#x27;) דאם התחיל המאיר לארץ חוזר להכל יודוך כל זמן שלא חתם הברכה {וכן מסתבר, דהרי אפי&#x27; לתפילה בציבור אסור לדלג זמירות אלו}"	סימן רפא סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מדלגין בזמירות בברכת ק&quot;ש משום תפילה בציבור?	"כתב החיי&quot;א דאין לדלג בהם מפני שהם נזכרים בזוהר ש&quot;מ שנוסח הברכה כך היא (מ&quot;ב ס&quot;ק ג&#x27;) [וטוב לדלג בפסד&quot;ז ולא בנשמת משום תפילה בציבור, דלא כשע&quot;ת (ס&quot;ק א&#x27;) בשם השלמי חגיגה (ביה&quot;ל ד&quot;ה ובכל), ומשמע ממ&quot;ב לעיל (סי&#x27; נ&quot;ב ס&quot;ק ה&#x27;) דאין לדלג נשמת כלל בעבור תפילה בציבור, ע&quot;ש]"	סימן רפא סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם נזכר ששכח לומר נשמת?	"חוזרין לנשמת כל זמן שעדיין לא אמר ברכת ישתבח (ביה&quot;ל ד&quot;ה ובכל) [ואם נזכר אחר ישתבח, כתב השע&quot;ת (ס&quot;ק א&#x27;) בשם הברכי יוסף דיכול לומר נשמת אחר ישתבח {קודם ברכת יוצר אור}, ועי&#x27; במ&quot;ב דרשו דהביא חולקים בזה]"	סימן רפא סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם אומרים בשבת 1) מזמור לתודה 2) והוא רחום בפסד&quot;ז 3) האדרת והאמונה?	"1) הטור הביא דיש נוהגין שאין לאומרה מפני שאין מקריבין תודה בשבת, והשיג על המנהג זה דאינו טעם של עיקר וביאר הב&quot;י דאנו אומרים אותה דרך הודאה ולא לשם קרבן תודה [ולפי&quot;ז יש לאומרה אפי&#x27; בפסח (פרישה ס&quot;ק ג&#x27;)], והשבלי הלקט הביא מנהג שדוקא בשבת אומרים אותה ולא בחול, אבל למעשה מסיים הב&quot;י דנוהגין לאומרה בחול ולא בשבת 2) כתב המג&quot;א (ריש סימן) דיש מקומות שנוהגין שלא לאומרה חוץ מיוה&quot;כ [עי&#x27; מש&quot;כ לעיל סי&#x27; רל&quot;ז] 3) כתב המג&quot;א לקמן (סי&#x27; תקס&quot;ה) שאין לאומרה בציבור אלא ביוה&quot;כ (וכ&quot;כ המ&quot;ב שם), אבל הערוה&quot;ש (סעי&#x27; ד&#x27;) כתב דאין חוששין לזה, אמנם כתב הא&quot;א מבוטשאטש שאם אומרה בקביעות אין קפידא רק לא יבואו בכל עת אל הקודש דרך עראי"	סימן רפא סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו הפירוש &quot;בישמח משה&quot;?	"1) פי&#x27; הטור דכשהיו במצרים משה רבינו בחר יום השביעי להם במנוחה, וכאשר נצטוו על יום השבת שמח משה שבחר הקב&quot;ה בחלק שבחר הוא (ע&quot;פ הערוה&quot;ש סעי&#x27; ז&#x27;)&lt;br&gt; 2) ועוד פי&#x27; הטור ע&quot;פ החז&quot;ל דאמר לו הקב&quot;ה מתנה טובה יש לי בבית גנזי ושבת שמה&lt;br&gt;3) רבינו בחיי (שמות י&quot;ט ב&#x27;) פי&#x27; ע&quot;פ הגמ&#x27; שבת (פ&quot;ו ע&quot;ב) שהתורה ניתנה בשבת ע&quot;י משה רבינו"	סימן רפא סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו הרמז בתיבות בתפילת ישמח משה?	כתב הטור ע&quot;פ הגהת הב&quot;ח דיש ק&quot;ה תיבות בתפילת ישמח משה כנגד ק&quot;ה תיבות בשמות (פרק ל&quot;א פסוק י&quot;ב - י&quot;ח) דמתחיל בשבת ומסיים בהר סיני וקבלת הלוחות ועל כן אומרים &quot;בעמדו לפניך על הר סיני ושני לוחות אבנים בידו&quot;	סימן רפא סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם שכח ישמח משה?	"אם לא עקר רגליו חוזר לשל שבת, ואם עקר רגליו חוזר לראש שמ&quot;ע (טור, שו&quot;ע סי&#x27; רס&quot;ח סעי&#x27; ה&#x27;)"	סימן רפא סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו הפירוש ב&quot;חמדת הימים אותו קראת&quot;?	1) הב&quot;י הביא משבלי הלקט דכתיב ויכל לשון כלתה נפשי דהוא לשון חמדה&lt;br&gt;2) ועוד הביא פירוש אחר דשבת אינו נקרא חמדה אלא שקדשת אותו להיות נחמד מכל הימים	סימן רפא סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו נוסח של קדושה?	"הטור הביא ב&#x27; מנהגים [ומשמע מדבריו שמנהג ספרד אומרים כתר בשחרית {ועי&#x27; מש&quot;כ לקמן (סי&#x27; רפ&quot;ו) בשם הערוה&quot;ש דאומרים יחד במוסף מפני שכבר אמרוהו בשחרית, אבל לפי נוסח זו צ&quot;ע, וכן אשכחן ביוה&quot;כ דאומרים כתר אפי&#x27; בשחרית, אלא תי&#x27; ידידי ר&quot;א קרופניק דמבואר בגמ&#x27; (חולין צ&quot;א ע&quot;ב) דשמע ישראל הוא השירה שאומרים כלל ישראל, וא&quot;כ אפי&#x27; בשחרית כבר אמרוהו, אמנם עדיין אנו צריכים לדברי הערוה&quot;ש בזמן הגזירות שגזרו שלא לומר ק&quot;ש בשחרית אמרוה בקדושה במוסף וא&quot;כ הא דאמרו יחד היינו מפני שכבר אמרו קדושה בשחרית, ודו&quot;ק}]"	סימן רפא סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם אומרים &quot;זכר למעשה בראשית&quot; בשבת?	"כתב השע&quot;ת (ס&quot;ק א&#x27;) בשם השלמי חגיגה שאומרה אותה בערבית ובמוסף ולא בשחרית, והא&quot;א מבוטשאטש הביא מקורות לאומרה [אבל הוא עצמו רק מהרהר התיבות]"	סימן רפא סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה אומרים כשמוציאין הס&quot;ת?	"הטור הביא שמנהג ספרד אומרים אתה הראת לדעת לפי שקבלת התורה היתה בשבת, אבל הדרכ&quot;מ (ס&quot;ק א&#x27;) כתב שנוהגין לומר אין כמוך בקול רם והקהל חוזרים ואומרים אותו, ועוד כתב שמגביהין את הספר בשעת שמע ישראל ובשעת גדלו"	סימן רפא סעיף א		
