#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לא' משותפי-החצר לפתוח חלון מול חצר-המשותפת? ומה הטעם?                    ומה הדין בדיעבד כשפתח, האם עליו לסותמו?	"אסור משום היזק-ראיה, ואע""פ שכשעובר בחצר כבר רואהו, אסור להוסיף מקום שבו רואהו, וגם אם פתח, יסתמנו."	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכנים/סימן קנד/סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	1]א' משותפי-החצר [-שיש לו רשות לעבור בחצר-המשותפת] כשבא לפתוח פתח מול החצר-המשותפת, כמה שיעור ההרחקה צריך להרחיק כדי שיהיה מותר לו לפתוח? 2] כמה ירחיק כשרוצה לפתוח מול חצר אחרת?   3] מה טעם-החילוק ביניהם?	"1. משהו כדי שלא יהיה ממש מול.     2. עד כדי שלא יוכל לראותו כלל.      3. מבאר הרמב""ן ומביאו הסמ""ע, שהסתמא שירחיק עד כדי שלא יראהו כלל ושאני נגד חצר-המשותפת כיון שעובר בה ואם ירצה לראותו  יוכל - וכשעובר בה, כשאיננו ממש מול כבר התירו."	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכנים/סימן קנד/סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	השוכר בית, האם מותר לו להכניס דיירים נוספים שיגורו עמו באותה דירה - והמשכיר מתנגד: 1]כשאינם סמוכים על שולחנו? ומה הטעם? 2]כשהם סמוכים על שולחנו? ולכמה זמן?	"1.לא - כי המשכיר מקפיד ע""ז - כי לבית שיש בו יותר דיירים יש בו יותר בלאי.[שיטת המהר""ם המובא במרדכי ובדרכ""מ להלן סימן שט""ז שאפשר, ובגר""א נראה שנוטה לזה]      2.כן - כיון שהם בני-ביתו וללא הגבלת-זמן."	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכנים/סימן קנד/סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"שכנים שיש להם חצר-משותפת שכל אחד מהשותפים עובר בה כדי להיכנס לדירה: 1] באיזה אופן לכו""ע מותר לו להכניס יותר דיירים?   2] באיזה אופן נחלקו השו""ע והרמ""א האם מותר לו להוסיף דיירים?     ומה סובר כל אחד?     3]לשיטה המתירה האם זה נאמר גם כשיש להם בית-הכסא משותף ויש חפירה משותפת או שע""י ריבוי-הדיירים יהיה בית-הכסא יותר נעול?     4]האם המחלוקת היא גם בשוכר בית שרוצה להשכיר ליותר דיירים?"	"1. כשהם סמוכים על שולחנו.                          2.כשהם לא סמוכים על שולחנו והוא לא מרחיב את שטח-הדירה אלא מוסיף דיירים על השטח שברשותו - בין כשהוא לא עושה שום חלוקה-פנימית ובין כשהוא עושה חלוקה פנימית באורך או בגובה של הדירה, שהשו""ע אוסר והרמ""א מתיר אף כשעושה חלוקה-פנימית בתוך הבית כל שאיננו מרחיב מחוץ לשטח שקיים כבר ברשותו.                      3.כשיש להם חפירה-משותפת לכו""ע אפשר, ונחלקו הפוסקים כשהבית-הכסא עצמו משותף וע""י ריבוי-הדיירים הוא יהיה יותר נעול, דעת הדגול-מרבבה וסתמוהו החת""ס והפ""ת שא""י, ודעת הערוה""ש והחזו""א שיכול, ומבאר החזו""א שכיון שבשלו הוא עושה, הוא רשאי.        4.הסמ""ע כתב שכו""ע מודים בזה שא""י - שהרי המשכיר מקפיד על זה."	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכנים/סימן קנד/סעיף ב	שים לב האם תשובתך לשאלה 3 הינה מוסכמת.	
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	2 שותפים בחצר, האם א' השותפים יכול לתת רשות לאדם זר לעבור בחצר בקביעות/ ובדרך-אקראי?	"בדרך-אקראי יכול - כי אין דרך בנ""א להקפיד על הילוך, אבל בקביעות א""י [וזה הטעם שאוסרים  הרמב""ם והשו""ע להרבות דיירים על החצר- כי הנידון בהשתמשות-קבועה]"	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכנים/סימן קנד/סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"1] 2 שותפים בבית אחד וא' השותפים נתן רשות לאדם זר ללכת/להשתמש בבית בדרך-אקראי, האם מותר לאותו אדם ללכת בבית? ומה הטעם?    2] א' השותפים מכר את חלקו לאדם-זר שיש לו מספר נפשות זהה למה שהיה לשותף-המוכר והשותף מעכב על הקונה - כי אינו רוצה לגור עם הקונה, האם יש לו  זכות לעכב? ומה הטעם?     3] האם השותף יכול למכור את חלקו אף ל2 בנ""א?    4] שותף  שעזב את הבית ונתן רשות לגור במקומו בבית למי שיש לו יותר נפשות ממה שיש לו, האם מותר לו לגור?     5] א' השותפים הכניס לתוך הבית אדם נוסף שיגור בבית, האם השותף הב' יכול לעכב? ומה הטעם?            6] לדעת הט""ז ששותף יכול למכור לכמה בנ""א, האם א' מהקונים מהשותף-שיצא יכול  למכור את כל חלקו לשותף הא'?"	"1.לא - כי על השתמשות בבית דרך בנ""א להקפיד.  2.לא - ואם הוא רוצה לצאת מהשותפות, הוא יכול לחלק את הבית לפי מידה ולחלוק עמו.   3. נחלקו הפוסקים, דעת הט""ז שיכול - כיון שהוא יוצא מהשותפות, ודעת הסמ""ע והנתיה""מ שא""י כיון שטוען לו השותף עד המכירה היה רק לאדם אחד חלק בבית ומעכשיו יש יותר שותפים בבית.   4. זה תלוי במחלוקת הנ""ל של הט""ז עם הסמ""ע והנתיה""מ, שלדעת הט""ז שיכול למכור לכמה בנ""א, ה""ה יכול להרשות להם לגור, אך לסמ""ע ולנתיה""מ שא""י למכור, אף ל""מ מה שנתן להם רשות לגור.   5. לסמ""ע ולנתיה""מ משום שמרבה שותפים בבית, והט""ז גם מודה בזה לאסור - אך מטעם אחר והוא משום שהשותף לא יצא מהשותפות ולא התיר הט""ז להרבות אלא כשמכר ויוצא מהשותפות.     6. הנתיה""מ כתב שכן."	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכנים/סימן קנד/סעיף ב	שאלה 3 ו4 היא שנוייה במחלוקת-הפוסקים אחת	
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה הם 2 הטעמים לאסור על א' משותפי-החצר לפתוח פתח לחצר-המשותפת?[נתיה""מ]"	"בגמ' כתוב משום שמרבה עליהם את הדרך - ובפשטות בכלל זה כל שינוי שגורם לשכנים סבל או טירחה, והנתיה""מ כתב:1. משום היזק-ראיה.   2.משום שבעל-הפתח מקבל להשתמש נגד הפתח בשיעור 4 אמות, ואפילו במקום שלא מקבל  להשתמש נגד הפתח בשיעור 4 אמות, מ""מ כיון שהמקום שבו הפתח הוא לא ראוי להשתמשות ועד עכשיו השתמשו במקום ההוא, א""י לבטל את השתמשותם של שכניו."	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכנים/סימן קנד/סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	1]א' משותפי-החצר הרחיב את דירתו לצורך בני-ביתו, האם מותר לו לעשות בתוספת-הבניה פתח חדש לחצר-המשותפת? ומה הטעם?<br>2]כשלא הרחיב את שטח-דירתו אלא חילק את גובה-הדירה ל2 חלקים, האם מותר לעשות פתח נפרד לחצר-המשותפת?  <br>3]כשאיננו עושה פתח נפרד אלא יכנסו לתוספת-הבניה שעשה דרך הפתח הרגיל שהיה לו עד עכשיו בחצר-המשותפת, האם מותר לעבור דרך הפתח הקיים לחצר-המשותפת?	"1.לא, ומשום א] היזק-ראיה. ב] שמונע מבני-החצר להשתמש מול הפתח שיעשה.                                   2. לא.[נתיה""מ סק""א]                           3.כן- ובתנאי שלא יכניס יותר דיירים."	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכנים/סימן קנד/סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	א' משותפי-החצר קנה דירה בבנין הסמוך לדירתו:    1] האם מותר לו לפתוח פתח בדירה החדשה שקנה לכיוון חצר-המשותפת? ומה הטעם?   2] מה הדין כשקנה מבני-החצר זכות לעשות פתח בדירתו באיזה מקום שירצה, האם מותר לעשות אף בדירה החדשה?        3]האם מותר לו  לעשות פתח בדירה החדשה לא לכיוון-החצר אלא לכיוון דירתו הישנה כדי שהפתח ישמש לו למעבר לדירה החדשה דרך דירתו הישנה? ומה הטעם? ומה ההלכה למעשה?	"1.לא, וכמשנ""ת שמרבה את הדרך ומונע את בני-החצר להשתמש מול הפתח.    2. לא. [נתיה""מ סק""א]  3. נחלקו הראשונים וכן השו""ע והרמ""א, שיטת הרמב""ם וכך פוסק השו""ע שיכול - כי העיקר שהוא לא עושה פתח חדש לחצר-המשותפת, שיטת הרא""ש וכך פוסק הרמ""א שא""י - כיון שהחצר משועבדת רק לדירתו הישנה או אפילו לתוספת-הבניה שעשה כיון שמעיקרא היתה לו את הזכות לבנות אך איננה משועבדת לשימושי הדירה  החדשה שקנה.[נתיה""מ סק""ג]"	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכנים/סימן קנד/סעיף א	תשובה 3 שנוייה במחלוקת.	
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	1]נתנו השכנים לא' משותפי-החצר רשות לפתוח חלון, האם זה מתיר לו לפתוח חלון מול חלון?            2]2 באו ביחד לפתוח חלון מול חלון, מה יעשו  -    א]כשא' חסר ויהנה מכך והב' לא חסר?    ב] כשא' מפסיד קצת כסף והב' הרבה?             ג] כשא' מפסיד קצת משטח-הקרקע והב' הרבה? ומה הטעם?     ד]כששתיהם חסרים אותו דבר? ומה הטעם?	"1. לא.       2. א]כופים על מידת-סדום.                  ב]כשמי שעלול להפסיד הרבה מוכן לשלם למועט את הפסדו, כופים את מי שעומד להפסיד מועט.     ג]לא כופים כלל - כי יכול לומר שמעט הקרקע שלו שוה הרבה.        ד]ב""ד עושה ביניהם פשרה."	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכנים/סימן קנד/סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"1]החזיק בפתח מול פתח/ חלון מול חלון, באיזה מהם לכו""ע לא מועילה החזקה?                    2]באיזה מהם נחלקו הראשונים והפוסקים?                3]מה הסמ""ע מבאר את סברת המחלוקת?<br>. בפתח נגד פתח.      2. בחלון נגד חלון ובדעה-בתרא הביא הרמ""א את שיטת הרמ""ה שמועיל.      3. שהסוברים של""מ חזקה ס""ל שזה איסור ולכן ל""ש שתועיל מחילה, והסוברים שמועיל ס""ל שהכל תלוי בקפידת-הניזק, ולכן רק בפתח נגד פתח שהוא קפידה גדולה, אף ל""מ מחילה וחזקה משא""כ בחלון נגד חלון שאין בו כ""כ קפידא מועיל מחילה."	"1. בפתח נגד פתח.      2. בחלון נגד חלון ובדעה-בתרא הביא הרמ""א את שיטת הרמ""ה שמועיל.      3. שהסוברים של""מ חזקה ס""ל שזה איסור ולכן ל""ש שתועיל מחילה, והסוברים שמועיל ס""ל שהכל תלוי בקפידת-הניזק, ולכן רק בפתח נגד פתח שהוא קפידה גדולה, אף ל""מ מחילה וחזקה משא""כ בחלון נגד חלון שאין בו כ""כ קפידא מועיל מחילה."	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכנים/סימן קנד/סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"כשרה""ר מפסיקה ביניהם, האם מותר לפתוח חלון מול חלון: 1]כשגובה-החלון הוא בתוך 4 אמות? ומה  הטעם?   2]כשכל גובה החלון הוא מעל גובה 4 אמות?  3]כשהחלון מתחיל בתוך 4 אמות וממשיך מעל 4 אמות?"	"1.מותר - כיון שבני-רה""ר ההולכים רואים אותו ובין-כך עליו להצטנע מחמתם.<br>2. אסור - שהרי בני-רה""ר לא רואים אותו בזמן הליכתם.<br>3.נחלקו הפוסקים, הסמ""ע מתיר - כיון  שצריך להיזהר מבני-רה""ר, הש""ך והנתיה""מ אוסרים כי כדי להשתמש במקום שבני-רה""ר לא רואים אותו, הוא יכול להגביה א""ע מעל 4 אמות, ועכשיו הוא מונע ממנו להשתמש שם."	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכנים/סימן קנד/סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"1] מה הטעם שבחנותו מול שכנו א""י לפתוח חלון למטה מ4 אמות כשרה""ר מפסיקה ביניהם?        2] וכמה ירחיק בחנותו מחלון/מפתח שכנו?     3]האם יכול לפתוח חלון מול מבוי-מפולש?     4]האם יכול לפתוח חלון מול מבוי שאינו-מפולש ויש מתחתיו 3 בתים? ומה הטעם?"	"1.כיון שנמצא כל הזמן בחנות שיש בה חלון/פתח מול חלון חברו מביט.    2.בכדי שלא יוכל לראותו כלל.                                                           3. כן - כי דינו כרה""ר.<br>4.נחלקו הראשונים האם זה נחשב כמו רה""ר והשו""ע מביא 2 דעות ובדעה בתרא שזה לא נחשב רה""ר."	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכנים/סימן קנד/סעיף ג	בשאלה  4 הוא מחלוקת	
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"א' משותפי-החצר יש לו פתח לכיוון החצר האם יכול לשנותו? ומה הטעם?:1]מפתח-קטן לפתח גדול?   2]רוצה לעשות 2 פתחים קטנים במקום פתח גדול שהיה [-באותו גודל]?    3]מפתח-גדול לפתח קטן?  4]לסתום פתח אחד כדי לעשות תחתיו פתח אחר במקום אחר באותו גודל?   5]יש לו פתח מול שכנו ורה""ר מפסיקה ביניהם למטה מ4 אמות, מה הדין כשרוצה להרחיב את הפתח או לעשות 2 פתחים האם שכנו או בני רה""ר יכולים לעכב עליו?"	"1. לא - שהרי מגדיל את היזק-הראיה.                                                         2.לא - כי כשיש פתח אחד, שכנו היה יכול לנצל את הזמן שלפעמים הפתח היה סגור - להשתמש בחצר שימושים-צנועים, משא""כ כשיש 2 פתחים בדרך-כלל את א' מהפתחים ישאירו פתוח.                  3. יכול.                       4. לא[שיטת הרמב""ן המובא בנתיה""מ {סק""א}שיכול אבל דעת הרמב""ם שא""י וכך פוסק הרמ""א].                               5. לא."	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכנים/סימן קנד/סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"שכן רוצה להרחיב את דירתו ולא תהיה בהרחבתו היזק-ראיה כגון בחלונות גבוהים וכיוצ""ב, אך שכנו מתנגד להרחבתו מב' טעמים: א]משום היזק-שמיעה - שמעכשיו יוכל לשמוע כל אשר בביתו.  ב] שהרחבתו מסתירה לו את השוק שהיה יכול לראותו עד היום, האם מתקבלת התנגדותו של השכן? ומה הטעם?"	"ב' הטענות לא מתקבלות, כי הגרעק""א סותם [בשם הרא""ם] שהיזק-שמיעה לא שמענו,  וכמו""כ הפ""ת מביא בשם הכנה""ג שמניעת-ראיה לא שמענו.  וצ""ב טעמו, הרי מעשים בכל יום שדירה עם נוף שוה יותר מדירה ללא נוף, וא""כ מדוע אי""ז מספיק סיבה להתנגדות מחמת זה?       אך כל זה לא מדובר על בנין-משותף, כי בבנין משותף, אמר הגר""י קנר  שיש מצבים של היזק-שמיעה  ומניעת-ראיה."	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכנים/סימן קנד/סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"1] איזה חומר החמירו בהיזק-ראיה לביאור הט""ז שמחמתו כינוהו כ...?   2]כשאינו רוצה לראות בבית-שכנו או חצרו, האם צריך  ליזהר לא לעמוד מול בית-שכנו ? ומה הטעם?"	1. כגנב.                            2.כן - כיון שאין לו רשות לראות אצלו, יחשדוהו הבריות שעומד שם כדי לראות והוא נתפס אצלם כגנב.	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכנים/סימן קנד/סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"יש לו מרפסת-פתוחה מול מרפסת-חברו ורוצה לבנות מול מרפסת-חברו במקום המרפסת חדר עם חלון ושכנו מתנגד לעשיית החלון מול מרפסתו וטוען הבונה הרי קודם היתה לי מרפסת-פתוחה מול מרפסתך וע""י בניית-החלון רק הפחתתי את ההיזק-ראיה, הדין עם מי? ומה הם 2 הטעמים שמנמק הסמ""ע לזה?"	"שכנו יכול לעכב עליו א]השימוש במרפסת הוא פחות משימוש של בית ולכן שפיר מעכב עליו שהרי כשיעשה חלון בתוך חדר יראהו כשהוא נמצא בתוך-ביתו כל הזמן.   ב]כשיש 2 מרפסות-פתוחות אין לא' מהם חזקה וכמבואר להלן סעיף ח' ומשום שלא עשו שום מעשה של חזקה ותמיד שתיהם יכולים למחות זה בזה בהיזק-ראיה, משא""כ כשבונה קיר עם חלון, יש לו בזה חזקה."	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכנים/סימן קנד/סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	1]היו לו 2 דלתות ורוצה לאחד אותם ולעשות דלת אחת ושכניו מתנגדים כיון שעד עכשיו 2 הדלתות לא היו פתוחות כל הזמן והיו יכולים להשתמש בשימוש צנוע בזמן שא' הדלתות היתה סגורה ומעכשיו שיחבר אותם לדלת אחת הדלת היא יותר גדולה ומונעת אותם, הדין עם מי? ומה הטעם?         2] היו לו 2 פתחים וביניהם הפסק דק של מחיצה ורוצה לאחד את הפתחים ושכניו מתנגדים, הדין עם מי?   ואם הם חלוקים ממקרה ה1, מה החילוק?	"1.עם בעל הדלת  - כיון שזה השטח של 2 הדלתות ותמיד היה יכול לפתוח את שתיהם כאחד.                       2. נחלקו הפוסקים, הש""ך והט""ז מתירים כי דינו שוה להיתר לאחד 2 דלתות,        אבל הב""י הרמ""א הסמ""ע והגר""א אוסרים, ומבאר הסמ""ע את החילוק מדלת, שרק בדלת התירו מחמת 2 תנאים: א]שתמיד היה יכול לפתוח את 2 הדלתות. ב]ע""י שמאחד את הדלת לא מרבה את ההשתמשות בדלת שלא היה לו לפני כן, משא""כ כשמאחד 2 פתחים לפתח אחד 2 התנאים הנ""ל חסרים - כיון שקודם כש2 הפתחים היו  נפרדים לא היה יכול לראות בהם כמו שניתן לראות עכשיו ע""י שעושה מהם פתח גדול, וגם הוא מרבה את ההשתמשות שלא היה לו לפני כן - שלפני כן לא היה יכול להעביר בהם משאות גדולות וע""י שעושה אותם לפתח אחד יכול."	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכנים/סימן קנד/סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	עשה פתח מול גינת-שכנו ומילא את הפתח בזכוכית כהה לחלוטין עד שלא ניתן לראות ממנה כלום ושכנו מתנגד מחמת שהזכוכית שבירה, האם התנגדותו מתקבלת? הוכח!	"כתב הב""י ב""אבקת-רוכל"", שמעיקר-הדין לא מתקבלת התנגדותו - שהרי אף מחיצת-קנים שאיננה עשוייה לעמוד ימים רבים מספיקה למנוע היזק-ראיה, אלא שנכון לעשות כיסוי לזכוכית -שגם אם הזכוכית תישבר, הכיסוי יחצוץ לבל יזיקנו בהיזק-ראיה."	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכנים/סימן קנד/סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	החזיק בהיזק-ראיה על חברו כגון שפתח חלון מול חצר-פרטית: 1] האם מועילה החזקה?   2]כשהחזיק, האם מותר לו להסתכל לתוך ביתו של חברו? ומה הטעם?    3]שכנו בנה חלון ומוחה בו, על מי מוטל לסתום את החלון?	"1.[נחלקו הראשונים: שיטת הרי""ף והרמב""ן שלא מועיל משום שזה נזק קשה כמו של עשן או משום שזה איסור של""ש שתועיל בו מחילה, אבל] שיטת הרמב""ם והשו""ע שמועיל. 2. לא - כי לא החזיק אלא לגופו של החלון אך לא להציץ.   3. על בעל-החלון."	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכנים/סימן קנד/סעיף ז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"לשיטת הרא""ש שלא מועיל לחזקת-תשמישים חזקה שראה ושתק אלא צריך 3 שנים וטענה, מה הדין כשהניזק עזר למחזיק להניח את מה שהוא מחזיק עליו - האם גם בזה צריך בזה שיחזיק עליו 3 שנים?"	"נחלקו הפוסקים, דעת הט""ז שלא-צריך - כי זה כמו מחילה מפורשת, דעת הנתיה""מ שצריך."	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכנים/סימן קנד/סעיף ז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"20 שנה הם שכנים בחצר-משותפת ועכשיו א' השכנים רוצה לבנות גדר שתפריד ביניהם והשותף הב' מתנגד:    1]האם יכול לבנות גדר בעל-כרחו של שותפו?             2]האם יכול לכוף את שותפו שישלם לו חצי מהעלות של הגדר?   3] מדוע לא נאמר שתועיל החזקה להיזק-ראיה כדי שלא יוכל לבנות את הגדר [3 טעמים]?    4]בעל-גג החזיק בהיזק-ראיה על בעל-חצר ע""י השתמשותו בגג, האם מועילה החזקה - לטעם השו""ע ול2 טעמי הרא""ש?"	"1. 2. יכול.   3. א]השו""ע כתב - כיון שהם לא עשו שום מעשה של חזקה אלא מאליו נשארה המציאות שהם השתמשו ביחד בחצר-משותפת, לא נתפס ע""ז חזקה.  ב]הרא""ש כתב, כיון ששתיהם שוים בנזק יכול לומר שלא מחה כי המתין ששכנו ימחה [משא""כ בשאר חזקות שרק א' ניזק, עליו למחות].  ג]אע""פ שמועיל חזקה להיזק-ראיה, לא מועילה חזקה לדבר שההיזק בו הוא כל הזמן - כיון שהוא היזק קשה כמו של עשן.<br>4.לשו""ע לא, כיון שהחזקה נעשית מאליו ללא עשיית מעשה, לטעם הרא""ש שכשיש רק אדם א' שניזק מועיל חזקה, אף כאן תועיל חזקה, ולטעם הרא""ש שבשימוש תדיר לא מועיל חזקה, נחלקו הקצוה""ח והנתיה""מ, הקצוה""ח סובר שלא מועיל החזקה - כיון שההשתמשות היא קבועה והנתיה""מ סובר שמועיל החזקה - כיון שלא קביע כ""כ שימושו."	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכנים/סימן קנד/סעיף ח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	1]החזיק על שכנו במה שפתח חלון בקיר שלו מול חצר-שכנו ונפל הקיר וחזר ובנה את הקיר, האם הוא יכול לחזור ולבנות את החלון בקיר?    2]נעץ את קורתיו בקיר-שכנו ונפל קיר-שכנו וחזר שכנו ובנה את הקיר, האם הוא יכול לנעוץ את קורתיו בקיר החדש ששכנו בנה?   3] מה החילוק ביניהם?	"1. יכול.                  2. לא.                               3. כשהחלון היה בקיר שלו, החזקה לא היתה על הקיר אלא על חצר-שכנו לקבל ממנה אור ואויר, ולכן אף כשנפל הקיר, קיימת החזקה, משא""כ החזקה של נעיצת-הקורות היו על הקיר, לכן כשנפל, אזדא."	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכנים/סימן קנד/סעיף ט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	איזה חלון יש בו חזקה? ואיזה אין בו?: החזיק בחלון העשוי לאויר או לראות בו, 1]והחלון בגובה מעל 4 אמות וגודל החלון הוא שנכנס בו ראש  של אדם?   2]כשהחלון נמוך מגובה 4 אמות והחלון קטן שאין ראשו של אדם נכנס בו?    3] בתרתי לרעותא - כשהוא בגובה 4 אמות ואין נכנס בו ראשו של אדם?	1. 2.הוא חזקה.    3. לא [ואם הוא עשוי לאויר....].	"הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכנים/סימן קנד/סעיפים י' וי""א/סעיפים י' ויא'"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"פתח חלון  והשכן מתנגד, באופנים שאין לו חזקה - האם יכול לכוף את הבונה לסתום את החלון או שמא רק יכול לבנות כנגדו אך א""צ לסותמו?  ומה ההלכה למעשה?"	"נחלקו הראשונים והפוסקים: שיטת הרמב""ן [-המובא בקצוה""ח] שא""י לכופו לסותמו אלא שמותר לו לבנות כנגדו,  שיטת הרא""ש [והביאו הגרעק""א] שיכול לכופו לסותמו.<br>ולמעשה דעת השו""ע שא""י לכופו לסותמו, ולומד הגר""א שהרמ""א חולק על השו""ע וס""ל שיכול לכופו לסותמו."	"הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכנים/סימן קנד/סעיפים י' וי""א/סעיפים י' ויא'"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"חלון העשוי לאור שיש בו חזקה: 1]האם צריך שיהיה בו צורת-הפתח?  2]מהו גודל החלון שתחול בו החזקה?   3]האם גם כשהחלון גבוה יש בו חזקה?      4]החזיק לחלון העשוי לאורה ואח""כ שכנו רוצה לפתוח ג""כ חלון [-באופן שלא מזיקו בהיזק-ראיה], כמה ירחיק מחלונו כדי שלא יחשיך לו?"	"1. השו""ע מביא כזו שיטה בשם י""א, והרמ""א כתב ע""ז שהכל תלוי בענין בני-המדינה.   2.כל שהוא.[גר""א]     3. כן, אך כתב הרשב""א וכך פוסק הרמ""א שהוא תלוי בעיני-הדיין.      4. 4 אמות."	"הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכנים/סימן קנד/סעיפים י' וי""א/סעיפים י' ויא'"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"החזיק בחלון ושכנו סתם לו את חלונו - או ע""י שבנה מולו כשהמרחק מחלונו הוא פחות מ4 אמות או בבניה מצדדי החלון או בהנחת קרשים או בגדים בתוך חלונו ושתק: 1] מתי איבד את חזקתו? ומתי לא?   2] באופנים שאיבד את חזקתו, מה הטעם?   3]מה החילוק בזמן של החזקה בין כל חזקת-תשמישים לחזקה שכאן - לשיטת הרא""ש שצריך 3 שנים וטענה, ולשיטת הרמב""ם והשו""ע של""צ 3 שנים וטענה?"	"1.תמיד איבד את חזקתו חוץ מכשסתם את חלונו בקרשים ובבגדים.           2. כי אין אדם רואה שסותמים את חלונו ושותק - וע""כ שמחל.                 3. לשיטת הרא""ש - ל""צ 3 שנים אך מ""מ צריך טענה, ולשיטת הרמב""ם והשו""ע - בכל חזקת-תשמישים צריך להמתין מעט כדי שנדע שהתברר הנזק לניזק ושתק, וכאן מיד הוא חזקה.[קצוה""ח] [ועיין סמ""ע]"	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכנים/סימן קנד/סעיף יב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	החזיק בחלון על שכנו ובעל-החלון סתם לעצמו את החלון ושכנו רוצה לפתוח חלון מול המקום שסתם את חלונו ובעל-החלון מתנגד כי טוען שסתם את החלון רק באופן זמני ושכנו לא יודע האם להאמין לבעל-החלון:1]מה הדין?   2] מה החילוק בין אם בעל-החלון פרץ את פצימי-החלון או שלא פרצם?    3]מתווכחים בעל-החלון מי סתם את החלון השכן טוען אני סתמתיו לך ושתקת ובעל-החלון אני סתמתיו לעצמי באופן זמני, מי נאמן? ומה הטעם?	"1.  2. נאמן בעל-החלון רק כשלא פרץ את פצימי-החלון, אך כשפרצם, לא נאמן.     3. בעל-החלון נאמן - כיון שעד עכשיו הוא  ודאי היה מוחזק . [והסמ""ע להלן ס""ק מ""ח] כתב משום שכאן מדובר שהשאיר את פצימי-החלון, ובאופן שלא השאיר את הפצימים לא נאמן.]"	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכנים/סימן קנד/סעיף יב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"1]החזיק בחלונותיו ושכנו רוצה לבנות מולו ולסתום לו את חלונותיו ולבנות במקומם עבורו חלונות עליונים ובעל-החלונות מתנגד, האם יכול להתנגד? ומה הטעם?               2]מה הדין כששכנו מציע לו שישבור את הקיר וישכור לו בינתיים מקום-אחר לגור בו ואח""כ יבנה לו קיר חדש עם חלונות עליונים, האם יכול להתנגד? ומה הטעם?          3] כשאין לו סיבה ואעפ""כ שכנו מתנגד, האם מתקבלת התנגדותו? ומה הטעם?"	"1. יכול בטענה שהקיר מתנענע ומתקלקל כשבונים בו חלונות חדשים.               2. יכול - כי יכול לטעון שאיננו רוצה בינתיים לטרוח לעבור דירה.    3. לא - כי כופין על מידת-סדום.[רמב""ם וטור]"	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכנים/סימן קנד/סעיף יג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"1]החזיק בחלונות, האם יכול לסותמם ולבנות במקומם במקו""א בקיר שהחזיק כגון מעליו או מצידו כששכנו מתנגד?   והאם יכול להרחיב קצת את חלונו?     2]2 שותפים בחצר וא' השותפים בנה מכספו קיר שיפריד ביניהם והקיר נבנה רק על השטח של אותו שותף, האם השותף שבנהו יכול לשבור את הקיר שבנה ולבנות אח""כ על שטח שתיהם?     ומה הדין כשבנהו בשטח שתיהם, האם כופין את שכנו לשלם לו חצי-מההוצאות של בניית-הקיר?"	"1.א""י לא לשנות את מקום-החלונות ולא להרחיב את חלונו אפילו בכלשהוא.   2. כן - שהרי אינו חייב לבנותו רק בשטח שלו, ואם בנאו בשטח שתיהם, כתב הנתיה""מ שא""צ לשבור את הקיר כדי לגבות משכנו אלא מדין מידת-סדום ב""ד כופין את שכנו להשתתף חצי מכל הוצאתיו."	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכנים/סימן קנד/סעיף יג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"פתח חלון מול חצר-גוי ואח""כ בעל-החלון סתמו רק מהצד-החיצוני מחמת היזק-ראיה מהגוי ובצד-הפנימי שכלפי ביתו השתמש במקום של החלון להניח בו חפצים - כמו שרגילים להשתמש במדף והגוי מכר אח""כ את ביתו ליהודי והקונה-היהודי בנה קיר מול החלון שהיה לשכנו לפני כן וטוען לו שכנו כיון שהגוי עזב הוא מתכנן לפתוח את חלונו והקיר שהוא בנה סותם לו את חלונו, האם הקונה מהגוי מחוייב לשבור את הקיר שבנה? ומה הם 3 הטעמים בזה?"	"הקונה יכול להשאיר את הקיר, א]לשיטת הרא""ש שפסק הרמ""א לעיל סי""ח שהבא מהגוי הרי הוא כגוי אף למעליותא, כיון שהגוי היה יכול לבנות את הקיר, אף הקונה ממנו.[גר""א וב""ח]    אך כתב הסמ""ע שיתכן שמדובר כאן כשלא יודעים שבזמן פתיחת-החלון כבר הגוי היה גר שם, ולכן הוצרכנו לטעמים הבאים:  ב]כיון שסתמו והשתמש במקום-החלון כמו במדף, יש בזה גילוי-דעת שעקר את החלון מלהשתמש בו בתורת חלון שכלפי חוץ.    ג]הקונה יכול לטעון שלא ברור כלל שהוא סתמו לעצמו, שמא הגוי סתמו לך."	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכנים/סימן קנד/סעיף כ		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"הפוסקים מקשים על הטעם האחרון שהבאנו ששמא הגוי סתמו, מ""ש ממה שמצינו בסי""ב שנאמן בעל-החלון לומר שסתמו לעצמו כשיש ויכוח מי סתם למי את החלון, וא""כ הנ""נ שהיהודי יהיה נאמן שהוא סתם לעצמו את החלון ולא הגוי לו?            מה הם 3 מתוך 4 תירוצים שכתבו הפוסקים?                                 והאם יש חילוק בין אם סתימת-החלון היתה לחלוטין או רק כלפי חוץ?"	"1.הסמ""ע כתב שמדובר כשהמוכר הגוי לא נמצא לפנינו, ולכן אנו טוענים לקונה מהגוי שמא אם היה הגוי לפנינו היה מביא ראיה שהוא סתמו לשכנו.   2.הסמ""ע מתרץ תירוץ נוסף וכתב עליו הסמ""ע שהוא ה""יותר נכון"" שרק בסי""ב בעל-החלון נאמן מחמת שיש ראיה לדבריו מחמת שמדובר כשהשאיר את פצימי-החלון - שאם שכנו היה סותמו, היה  עוקר אף את הפצימים, וכאן מדובר כשעקר את הפצימים ואין לו ראיה לדבריו.      3. הט""ז מתרץ שרק בסי""ב נאמן בעל-החלון כי ברור לנו שבהתחלה היתה לו חזקה על חלונו, אך כאן מדובר שיתכן שמיד אחרי שפתח את החלון סתמו לעצמו או אפילו אם לא סתמו, שמא הגוי סתמו לו.               4.הקצוה""ח האמרי-ברוך והנתיה""מ מתרצים עפ""ד הריטב""א שבסי""ב שהחזיק בחלונו על ישראל, ברור שהיה מ""ק ויש רק ספק האם התבטלה לו החזקה, לכן מעמידים אותו בחזקת מ""ק,  משא""כ כאן שחלונו תמיד היה מול גוי, כיון שאין היזק-ראיה כלפי גוי, אי""ז נחשב שהחזיק כלל ולכן שפיר טוענים לו שמא הגוי סתמו לך."	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכנים/סימן קנד/סעיף כ		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"1]מה המקרה שלכו""ע אומרים בו הבא מכח גוי הרי הוא כגוי כיון שהוא לגריעותא?             2]לראובן יש בית מול גגו של גוי וראובן פתח חלונות מול גג-הגוי, לימים מכר הגוי את ביתו לשמעון ושמעון רוצה להגביה את גגו ועי""ז יסתם האור והאויר שהיה לראובן ולכן ראובן מתנגד לזה, נחלקו השו""ע והרמ""א הדין עם מי? מה הם השיטות? ומה הסברות בזה?<br>3]לשיטות שאין לראובן חזקה, מה הדין כשיש ספק שמא ראובן החזיק בחלונות לפני שגר הגוי מולו?"	"1.כשקנה יהודי מגוי בית לפני כמה שנים והקונה לא שמר את שטרו ובא אדם והביא ראיה שהבית היה שלו, שלא מועיל מה שעברו השנים כדי לפטור את הקונה מהגוי להביא את השטר - כי בדיני הגויים לעולם צריך להביא את השטר.    2.נחלקו הראשונים וכן השו""ע והרמ""א, שיטת הרא""ש ששמעון יכול להגביה את גגו ומשום 2 טעמים:1]ראובן מעולם לא החזיק - כיון שבדיני הגויים כל אחד יכול לבנות בביתו מה שהוא רוצה, פתיחת-חלון מול גוי  לא נחשבת לחזקה - כי כ""מ שא""י למחות, ל""ה חזקה.   2]שמעון קיבל מהגוי את כל הזכויות שהיו לו, וכיון שהגוי היה יכול להגביה את גגו, אף הקונה ממנו יכול,  וכשיטת הרא""ש פוסק הרמ""א ומביא הרמ""א רק את הטעם ה2 של הרא""ש.     שיטת האור-זרוע וכך פוסק השו""ע, שראובן יכול למנוע את שמעון לבל יגביה את גגו, כי הבא מהגוי דינו כגוי רק לגריעותא ולא למעליותא - שיוכל למונעו מלהגביה את גגו.                          3. כשיש ספק שמא החזיק ראובן בפתיחת-החלונות לפני שהגוי בא לגור לידו, על שמעון להביא ראיה שפתיחת-החלונות היתה רק אחרי שהגוי היה גר לידו."	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכנים/סימן קנד/סעיף יח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"1]כששכנו של הגוי פתח חלונות מול גגו של הגוי, מדוע הקונה את הבית מהגוי עליו להיזהר להחזיק בבית ורק אח""כ לשלם?<br>להשלים בסעיף בזה את ביאור הט""ז!"	"1.כי אם יקדים את התשלום על הבית, ברגע שהגוי יקבל את הכסף הוא יעזוב את הבית ואז שכנו של הגוי יחזיק בחלונותיו ולא יוכל אח""כ הקונה מהגוי להגביה את גגו - כי שכנו של הגוי החזיק עליו."	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכנים/סימן קנד/סעיף יח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"ראובן פתח חלונות מול חצר-גוי ואח""כ הגוי מכר את חצרו לשמעון ושמעון דורש מראובן שיסתום את חלונתיו, הדין עם מי?:1] לשיטת השו""ע?   2] לשיטת הרמ""א?    3] מה הם 2 הסברות בדעת השו""ע - לסמ""ע ולש""ך?   4] מה הביאור בשיטת הרמ""א - לדעת הנתיה""מ ולדעת הגר""א?"	"1.הקונה יכול לחייב את ראובן לסתום את חלונותיו.   2. ראובן יכול להשאיר את חלונותיו.    3. הסמ""ע מבאר שאף השו""ע פוסק שאומרים הבא מכח גוי הוא כגוי אף למעליותא אלא שחילק השו""ע בין אם המחזיק על הגוי מזיקו או לא - שכשראובן החזיק בחלונותיו על הגוי מול גג של גוי וסתם גג כיון שאין בו כ""כ היזק-ראיה לכן מעמידים את ראובן על חזקתו בחלונותיו, משא""כ כשראובן החזיק על חצרו של הגוי וסתם חצר יש בה היזק- ראיה, לכן שמעון יכול לחייבו לסתום את חלונתיו.    הש""ך והגר""א לומדים שהדבר תלוי האם פתיחת חלונו של ראובן היתה בהיתר, שכשפתח בהיתר, א""י לבנות מולו וכ""ש שא""י לחייבו לסתום את חלונותיו, משא""כ כשפתח באיסור, יכול לחייבו לסתום את חלונתיו.<br>4.הנתיה""מ לומד שהרמ""א פוסק כמו שיטות-הראשונים שהרמ""א הביא בסוסט""ז שמועילה קדימה בפתיחת-חלונות, וכיון שראובן קדם בפתיחת-החלונות, הקונה מהגוי לא יכול לחייבו לסתום את החלונות.                   הגר""א לומד שממשיכים אצל הקונה מהגוי את המצב שהיה אצל הגוי - שכיון שהגוי לא היה יכול לחייבו לסתום את חלונתיו, אף הקונה א""י לחייבו לסותמם, וכמו כן כיון שהגוי היה יכול לבנות מול היהודי ולסתום לו את אויר ואור חלונתיו, אף הקונה ממנו יכול לבנות מולו."	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכנים/סימן קנד/סעיף יט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	יהודי קנה בית מגוי עם חלונות-פתוחים מול ביתו של ראובן והמוכר-הגוי כתב בשטר שמתי שראובן ירצה ראובן יוכל להכריחו לסתום את חלונותיו, מה החילוק בין אם הגוי כתב את זה בתור התחייבות עצמית לבין אם הגוי כתב בשטר שהוא מודה שמעולם לא החזיק בחלונות?	"כלפי הקונה ממנו - שכשכתב שהוא מודה שמעולם לא החזיק בחלונות או שכתב נוסח שע""פ דיניהם מחוייב הגוי לסתום את החלונות, אף הקונה דינו כמוהו ועליו לסתום את החלונות,                אך כשלא כתב כן אלא קיבל ע""ע התחייבות לסתום את החלונות, פטור לסתום את החלונות - כיון שרק חל עליו חיוב גברא אך מחמת זה א""י לחייב אף את הקונה ממנו לסתום מתי שירצה."	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכנים/סימן קנד/סעיף יט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"החזיק בחלון ושכנו שגר מולו בא אח""כ לבנות מולו:  1]מה השיעור שצריך שכנו להרחיק כדי שלא יאפיל עליו?              2]מה הדין כשבעל-החלון תובעו שירחיק יותר - כי אף אחרי שהרחיק 4 אמות יש לו חושך, האם טענתו מתקבלת?                 3] מה הדין כששכנו שינה חדר מהבית ועשהו לחצר, האם יש לשכנו ששינה זכות לדרוש מבעל-החלון שגר מולו לסתום את חלונו כדי שלא יזיקנו בהיזק-ראיה?  ומה הטעם?"	"1. ירחיק 4 אמות.           2.לא [שו""ע] - כי כך הוא כל  השיעורים ששיערו חכמים.[רשב""א והו""ד בב""י]            3. לא - כיון שהוא החזיק בחלונו."	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכנים/סימן קנד/סעיף כא		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"החזיק בחלון ושכנו שגר מולו בא אח""כ לבנות קיר מולו, מה שיעור-הגובה שצריך לעשות מסיום-הקיר כדי שלא ישען/יעמוד ע""ג הקיר ויזיקנו בהיזק-ראיה: 1]כשמסיום-הקיר החלון הוא למטה מהקיר?    2]כשהרחיק  4 אמות או קצת יותר מ4 אמות ורואה מסיום-הקיר את החלון שהחלון הוא בגובה ממנו?     3] כשהרחיק הרבה מהחלון, האם מספיק שירחיק מסיום-הקיר  רק 4 אמות?     ואם לא, כמה ירחיק?"	"1. 4 אמות.  2. 4 אמות.    3.נחלקו הראשונים, שיטת רבינו ירוחם [המובא בב""י] שמספיק 4 אמות, שיטת הרמב""ן וכך פוסקים הסמ""ע הנתיה""מ והערך-לחם שלא מספיק 4 אמות - כיון שהוא יותר גבוה, הוא יכול לראות כשהמרחק ביניהם הוא 4 אמות, ולכן עליו להרחיק עד כדי שלא יוכל לראותו כלל."	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכנים/סימן קנד/סעיף כא		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מי שבונה קיר ליד קיר-שכנו מהצד [-ולא מול]: 1]כמה ירחיק כדי למנוע ממנו האפלה?  2] האם השיעור שמודד כדי למנוע את היזק-האפלה נמדד מהשקיפה של החלון או מהחלון?   האם מי שהחזיק בחלון ורוצה לעשות שקיפה, האם צריך לבקש רשות משכנו?  ומה הטעם?  3]עשה שקיפה ואח""כ שכנו רוצה לבנות מולו וזה יחסום את הראיות שהיה יכול לראות ע""י השקיפה, האם יכול למונעו? ומה הטעם?   4]איזה 1 מתוך 2 עצות עליו לעשות בקיר שהוא בונה, כדי למנוע היזק-ראיה שלא יעמוד/ישען ע""ג הקיר ויראה אצלו?"	"1. טפח.                   2. מהחלון -וא""צ לבקש רשות לעשות שקיפה כיון שבזמן שהיה עומד מחלונו בזויות-החלון היה יכול לראות את אותם ראיות שיכול לראות ע""י שקיפה, לכן א""צ לבקש רשות לשקיפה.                  3.לא - שהרי בכל מקום שא""י למחות בו, אין לו חזקה, וכיון שא""צ לבקש ממנו רשות לעשות השקיפה, אין לו בזה חזקה.     4.או שאת סיום הקיר יגביה או ינמיך 4 אמות או שיבנה את סיום הקיר בשיפוע ומחודד שלא יכולים לשבת עליו."	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכנים/סימן קנד/סעיף כב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	הבונה 2 קירות מ2 צדדי חלון-שכנו: 1]כמה ירחיק מהחלון כדי למנוע לו האפלה?  2]האם עליו לחלק את שיעור ההרחקה שעליו להרחיק במדוייק לכל צד? וכמה מרחק מהחלון מוטל עליו שיהיה לכל-הפחות בכל צד?  3]האם  החלון נמנה בתוך השיעור או שהשיעור צריך שיהיה חוץ מהשטח של החלון?	"1. 4 אמות.   2. א""צ - ויכול לעשות בצד אחד רווח של 4 אמות פחות טפח ובצד השני טפח, אך עליו להקפיד שלא יהיה פחות מטפח בצד השני.      3.שיטת הטור שהחלון לא נמנה בשיעור, אבל שיטת הרשב""א והרא""ה וכך פוסקים השו""ע הש""ך והסמ""ע שהחלון נמנה."	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכנים/סימן קנד/סעיף כג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מי שרוצה לבנות 3 קירות מסביב חלון-שכנו, כמה ירחיק?	"4 אמות.[נימוק""י והו""ד בב""י ובסמ""ע]"	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכנים/סימן קנד/סעיף כג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"לשיטת הרא""ש שבחזקת-תשמישים צריך 3 שנים וטענה, כשסתם את חלון-שכנו ושתק: 1] האם צריך 3 שנים? ומה הטעם?  2]האם צריך טענה? ואיזה? - כשלבעל-החלון יש עדים שהחלון שלו או שטר?  3]כשלבעל-החלון אין ראיה שהחלון שלו אך טוען שהוא שלו והחזיק בו?"	"1. לא - כי מה ששתק בזמן שסתמו לו את חלונו הוא מספיק ראיה שמהוה תחליף ל-3 שנים.  2. תמיד צריך טענה אלא שכשבעל-החלון הביא ראיה שהחלון שלו, צריך שיטען שקנה ממנו את החלון או שמחל לו במפורש שעל חלונו.[ערוה""ש]   3. שחזקתו היתה בטעות. [ובסמ""ע משמע וכ""כ הערוה""ש שהדעה הא' שהביא הרמ""א סוברת שאף לשיטת הרא""ש לעולם ל""צ שום טענה - כי הראיה ששתק כשסתמו לו את חלונו היא ראיה כ""כ גדולה שהינה תחליף ל3 שנים ולטענה.]"	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכנים/סימן קנד/סעיף יב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מחה פעם אחת במה שהחזיקו עליו,  האם פעם ב3 שנים  צריך לחזור ולמחות במחזיק? 1]כשטוען המחזיק שקנה ממנו אחרי שמחה בו?    2]כשלא טוען?       3] לדעת השו""ע שחלה החזקה מיד כשראה ושתק?"	"הקצוה""ח מביא ריב""ש שצריך לחזור ולמחות בו פעם  ב3 שנים.            ובפשטות הטעם בזה - כי גם אחרי שמחה בו, אם יטען המחזיק שקנה ממנו את הזכות להחזיק ממנו, ויטען את זה אחרי שעברו 3 שנים מהזמן שמחה בו, לא יהיה ראיה לבעלים נגד המחזיק - כיון שיתכן שקנה ממנו ומה שלמחזיק אין שטר קניה הוא משום שכבר עבר 3 שנים מזמן המחאה, וכדי למנוע את זה, צריך המחזיק למחות בו כל 3 שנים ועי""ז כשיטען המחזיק שקנה ממנו, נטען עליו למה אין לך שטר כי מזמן המחאה האחרונה לא עבר 3 שנים, ולפי""ז נראה  שכשלא טוען, מספיקה המחאה הראשונה שמחה בו.<br>אך לשיטת השו""ע שחלה החזקה מיד כשראה ושתק, אין שום ענין למחות יותר מפעם אחת - שהרי הבעה""ב גילה את התנגדותו למה שהוא בא להחזיק."	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכנים/סימן קנד/סעיף טז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"1]האם בעל-חצר יכול לעכב על שכנו שלא יפתח חלון לכיוון חצרו-הפרטית כשגובה החלון הוא מעל 4 אמות? ומה הטעם?     2] מה הטעם שכשבונים מחיצה בחצר בין 2 שכנים מספיק לבנות מחיצה בגובה של 4 אמות ולא חוששים שיעלה ע""ג כסא ויזיק את שכנו בהיזק-ראיה[3 חילוקים]?              3]רוצה לפתוח חלון מעל 4 אמות ומעל רה""ר מול שכנו או מעל חצר המשותפת ושכנו מתנגד כי שמא יעלה ע""ג כסא ויראהו, הדין עם מי?"	"1.כן - כי בעל-החצר יכול לטעון לבעל-החלון שמא תעלה ע""ג כסא ותראני  ונמצא שאני ניזוק ממך בהיזק-ראיה.                      2. א] הרמב""ן כתב שרק בביתו של אדם  מצוי שאדם מניח כסא, אך לא מצוי להניח בחצר כסא.    ב] סברא נוספת כתב הרמב""ן שבחצר כאשר הוא יעלה ע""ג כסא שכנו יראהו ולכן לא יעלה כי מתיירא ממנו משא""כ בבית חששו כן כי בזמן שיעלה ע""ג כסא לא רואהו.   ג]הקצוה""ח כתב שהחשש שיעלה ע""ג כסא הוא חשש רחוק של ""מיעוטא דמיעוטא"" ולכן כשמחייבים לבנות מחיצה לא הצריכו לבנות מחיצה אלא לשימוש הרגיל אך לא לחשש רחוק, משא""כ כשבא למחות בשכנו שלא יפתח חלון גבוה, כיון שפתיחת-החלון מוגדרת להשתמשות ב""של חברו"" - במה שלוקח לו את אורו ואוירו, אלא שאעפ""כ א""י למחות בו מחמת שהמחאה בו מוגדרת ל""מידת-סדום"", וכלפי ""מידת-סדום"", אף מחאה לדבר שהוא רק ""מיעוטא דמיעוטא"", אין זה נחשב ל""מידת-סדום"".<br>3.לסברת הרמב""ן אין חילוק בזה ולכן יכול להתנגד, אך לסברת הקצוה""ח שזה דין מיוחד רק מחמת כלפי מידת-סדום - שמכיון שבא לקחת מהאור ומהאויר שלו יכול להתנגד, כשפתיחת החלון איננה נעשית בשטח של המתנגד - כמו ברה""ר או אפילו בחצר-המשותפת שאיננה שייכת רק לו, א""י להתנגד."	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכנים/סימן קנד/סעיף ה/סעיף ו	שים לב שהשאלה 3 תלויה בטעמים של השאלה הקודמת!	
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לבנות גג בשיפוע מול חלון-שכנו - שבדרך-כלל לא יזיקנו בהיזק-ראיה אלא כשיצטרך לתקן את גגו?	"לא - כיון שלפעמים עולה עליו. והרא""ש כתב שזה יותר חמור מפותח חלון מול שכנו - כיון שבדרך-כלל לא עולה לתקן את גגו, שכנו איננו יודע להצטנע ממנו."	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכנים/סימן קנד/סעיף כד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	החזיקו עליו וטוען הניזק שהוא לא ידע שצריך למחות בו, הדין עם מי?	"הטור מביא גאון שנשאל על מקרה כזה והשיב הגאון שאיננו נאמן שלא ידע וכן הב""ח פוסק שבדבר שהוא תלמוד ערוך וגם מעשים בכל יום, אינו נאמן, אך הב""י נשאר בזה בצ""ע - כיון שלאו כו""ע דינא גמירא, וצ""ע למעשה, ושאלתי את הגר""י קנר  שכשמי שהחזיקו עליו יטען כך שלא ידעתי וקים לי כשיטת הב""י שלאו כו""ע דינא גמירא, האם נוכל להוציא ממנו, ואמר שאה""נ לא יוכלו."	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכנים/סימן קנד/סעיף כז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"נחלקו הראשונים כשהיה לו בית וחצר ומכר את החצר ושייר לעצמו את הבית או מכר את שתיהם - את החצר לראובן ואח""כ מכר לשמעון את הבית, האם  בעל-החצר יכול להאפיל ולבנות קיר מול חלונות-הבית:   1] מהי דעת השו""ע בזה? ומה הטעם? והאם יכול לדרוש מבעל-הבית לסתום את חלונתיו?      2] מהי דעת הרמ""א בזה? ומה החילוק בזה בין בית שיהיה חשוך לגמרי ע""י בנייתו לבית שלא יהיה חשוך לגמרי ע""י בנייתו?     3]מה הדין כשמכר את שתיהם כאחד?     4]באיזה אופן כו""ע מודים שא""י לבנות נגדו?   5]באיזה אופן כו""ע מודים שיכול לבנות נגדו?"	"1. יכול לבנות כנגדו   - ומשום שמוכר בעין יפה הוא מוכר, זכה בחצר באופן שלא יוכלו להזיק לו בחלונות, ולכן אף ראובן שהוא בעל-החצר זכה בזכות הזו למנוע היזקי ראיה שלא יהיו לו בחצר שקנה, ומ""מ א""י לדרוש מבעל הדירה שיסתום את חלונתיו - כי השו""ע אזיל לטעמיה שתמיד א""י לדרוש לסתום את החלונות.[-ולשיטת הרמ""א בסעיף הקודם היה יכול לדרוש שיסתום]       2.שא""י לבנות אלא צריך להרחיק 4 אמות כדי למנוע היזק האפלה, ולא אומרים מוכר בעין יפה הוא מוכר כי מדובר בבית ולא באכסדרה - שע""י בנייתו מול חלונתיו, כל הבית יהיה חשוך עד שזה יגרום שיתבטל מהבית שם ""בית"", אבל בבית שלא יתבטל ממנו שם-בית, כו""ע מודים שיכול הקונה לבנות מולו כיון שמוכר בעין יפה הוא מוכר. [ט""ז]        3.בעל-החצר אינו יכול לבנות כנגדו ועי""ז לסתום לו את חלונתיו - שהרי אין לבעל-החצר עדיפות ועין יפה מצד המוכר יותר מבעל הדירה.  4.כשמכר לשתיהם ביחד.  5. כשמכר לאחד אכסדרה ולאחד חצר - שכיון שנשאר אור בבית, אומרים מוכר בעין יפה הוא מוכר."	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכנים/סימן קנד/סעיף כח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	2 אחים חילקו ירושה א' קיבל חצר וא' קיבל בית ובעל-החצר רוצה לבנות קיר מול חלונות-הבית כדי למנוע היזק-ראיה, האם יכול? ומה הטעם?: 1]כששמו את החלקים שמו במפורש גם את האור והאויר של הבית?  2] כששמו את החלקים בסתם ולא שמו במפורש גם את האור והאויר של הבית?               3]כששמו את החלקים שמו במפורש בלי האור והאויר של הבית?                   4] מה החילוק בין אכסדרה לבית?               5]  האם יש חילוק בין אם לפני החלוקה אמר בעל-האכסדרה לבעל-החצר אני אטול את האכסדרה ואתה את החצר לבין כששתיהם ביחד באו לחלוק?	"1.לא - כי הוא קיבל את הבית לפי שווי שיש בו אור ואויר.  2. נחלקו הראשונים ודעת השו""ע [ש""ך] שא""י - כי סתם שומא היא כוללת אור ואויר.    3. מותר.   4.שרק באכסדרה שיש לה הרבה אור, התירו כיון שגם אחרי שבונה קיר, נשאר אור, משא""כ בית אע""פ ששמו במפורש ללא האור והאויר, מ""מ כיון שאחרי שבונה קיר, זה יהיה בית מאוד חשוך, אינו יכול לבנות - כי בית חשוך איננו נקרא בית.    5. נחלקו הראשונים ומביאם הש""ך, דעת הנימוק""י שכשפנה בעל-האכסדרה לבעל-החצר, א""י בעל-החצר לבנות מולו, ודעת הרא""ש שאין חילוק."	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכנים/סימן קנד/סעיף כז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	1]2 אחים חילקו את ירושתם א' קיבל אכסדרה וא' קיבל חצר ובעל-החצר תובע את בעל הדירה שיסתום את החלונות כדי למנוע ממנו היזק-ראיה, הדין עם מי [3 שיטות]?     2] מה ההלכה למעשה?	"אנו דנים רק במקרה ששמו במפורש ללא האור והאויר, ונחלקו בזה הראשונים וכן השו""ע והרמ""א שיטת הרמב""ן וכך פוסק השו""ע שא""י לדרוש ממנו, שיטת הרא""ש וכך פוסק הרמ""א שיכול, וכתב הב""ח והעתיקו הש""ך שמה שיכול לחייבו לסתום את חלונתיו הוא רק כשההיזק-ראיה הוא קבוע, אך כשלא קביע תשמישתיה, א""י לחייבו לסתום ומ""מ יכול לבנות נגדו."	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכנים/סימן קנד/סעיף כז	"שיטה 3 היא דעת הב""ח והיא  ממצעת בין השיטות"	
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"הזיק לחברו בהיזק-ראיה ולכן מכר את הבית לגוי או לקטן, מה ב""ד עושה?"	על המחזיק לסלק את נזקיו.	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכנים/סימן קנד/סעיף כט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	היו לו חלונות וסתמם והשאיר את המשקוף מלמעלה ולמטה ועכשיו רוצה לחזור ולפותחם ושכנו מתנגד, האם עליו להתחשב בהתנגדותו?	לא.	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכנים/סימן קנד/סעיף ל' לא' ולב'		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	זכה בחורבת-הפקר ובנה בה בית עם חלונות ואחריו הגיע אחר וזכה גם הוא מהפקר ובנה בית:1] האם מותר לזוכה השני לפתוח חלונות מול חצר הא' כשהחלונות מזיקות לא' בהיזק-ראיה?  2] מה הדין כשחלונות הראשון מזיקים בהיזק-ראיה לזוכה השני, האם השני יכול לדרוש מהא' שיסתום את חלונתיו? ומה הטעם?	1. לא .                          2. לא - כיון שהא' זכה מהפקר כל מי שבא אחריו הוא על דעת שיהיה לו רק אחרי מה שכבר זכה הא'.	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכנים/סימן קנד/סעיף ל' לא' ולב'		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"ראובן ושמעון גרים בדירתם בקומה עליונה של בנינם א' מול הב' וכל אחד גר בבנין-אחר וראובן בא לבנות את הגג ע""ג דירתו ושמעון תובע ממנו שמכיון שאף הוא מתכנן לבנות ע""ג הגג - שלא יעשה חלונות שעלולים להפריע לו בעתיד כשהוא יבנה ע""ג גגו, אך ראובן לא התייחס לתביעת-שמעון ובנה באופן שבעתיד כששמעון יבנה יזיקו לו חלונותיו וטוען מכיון  שעכשיו זה לא מפריע לו - שהרי הוא עדיין לא בונה על הגג, אין לו זכות לתבוע כלום.       אחרי 5 שנים בנה שמעון גם הוא ע""ג הגג ופתח חלונות בלי להתחשב בראובן שקדם לו:  1] האם בזמן שלא מפריע לשמעון יש זכות לשמעון לעכב עליו? ומה הם הסברות לכל שיטה?   2] האם ראובן החזיק בחלונתיו כיון שכבר 5 שנים משתמש בהם?"	"בכל חזקה הכלל בזה שכשהיה יכול למחות ולא מחה, קנה המחזיק נגדו,    אלא שנחלקו הראשונים כשבזמן  שמחזיקים עליו זה לא מפריע לו:1]האם יש לניזק העתידי זכות לעכב על המחזיק, שיטת הרא""ש שא""י למחות - כיון שעכשיו זה לא מפריע לו, זה נהנה וזה לא חסר, שיטת רבינו יונה הריב""ש והרשב""א שיכול למחות, הרשב""א כתב משום שבעתיד כשזה יזיק לו אינו רוצה לטרוח בב""ד, וריו""נ והריב""ש כתבו משום שלא יחזיק - שהמחאה באה בשביל עצם הדבר שלא יחזיק עליו, ולמעשה נפסק בשו""ע שיכול למחות בו, והשו""ע [כאן] מעתיק רק את סברת הרשב""א משום שלא יצטרך לטרוח בב""ד בזמן שזה יזיק לו,<br>ולפי""ז 1] נחלקו הראשונים האם היה לשמעון זכות למחות בו בזמן שבניית-ראובן עדיין לא הזיקתו,    2] אך במקרה של השאלה לכו""ע אין לראובן שום חזקה - שהרי לשיטת ריו""נ והרשב""א וכמו שפוסק השו""ע שצריך למחות הרי מחה [אלא שצריך להביא עדים שמחה] ולשיטת הרא""ש כיון שלא היה לו זכות למחות, אין לו חזקה [- וכמשנ""ת שכל החזקה בנויה ממה שהיה יכול למחות ושתק]."	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכנים/סימן קנד/סעיף טז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"ראובן ושמעון גרים בקומה עליונה של הבנין א' מול הב' - באותה קומה אבל כל אחד בבנין-אחר. ראובן בנה את הגג ע""ג דירתו ושמעון לא מחה בראובן כיון שעכשיו זה לא הפריע לו.    אחרי 5 שנים בנה גם שמעון ע""ג הגג ופתח חלונות בלי להתחשב בראובן שקדם לו ותובעו ראובן שיסתום את חלונותיו שהם מפריעים לו והרי הוא החזיק ב5 שנים ששמעון שתק על פתיחת-חלונתיו, לעומתו טוען שמעון שבזמן שראובן בנה לא התייחס לבניית ראובן כיון שאז זה לא הפריע לו - שהרי עדיין לא בנה על הגג:  1]האם ראובן החזיק בחלונתיו כיון שכבר 5 שנים משתמש בהם?  ולשיטות שיכול למחות, האם כששתק ולא מחה, הפסיד את זכותו לגמרי או רק עד שירצה לבנות?  2]כששמעון אחרי 5 שנים לא בא לבנות אלא למחות בראובן שיסתום מיידית את חלונתיו, האם מועילה חזקתו של ראובן לכל הפחות למנוע משמעון שלא ימנע ממנו את פתיחת-החלונות עד שאף הוא יבנה?"	"1.נחלקו הראשונים והפוסקים, לשיטת ריו""נ והרשב""א ששמעון היה יכול למחות, החזיק ראובן אף עכשיו שבנייתו של ראובן לא מזיקה את שמעון ומכאן ואילך שמעון הפסיד את זכותו במניעת-ראובן, וכך פוסק הגרעק""א,                   לשיטת הרא""ש ראובן לא החזיק כלל - שהרי לא היה לשמעון זכות מחאה, ולכן בזמן שזה יזיקו, יכול למונעו,         וכמו""כ שיטת הרמב""ן - והשו""ע מביאו שאע""פ שיכול למחות - וכשיטת הרשב""א וריו""נ, מ""מ כששתק לא החזיק עליו ויכול לבנות, ולומד הסמ""ע שהשו""ע פוסק כשיטת הרמב""ן, כמו""כ דעת הרמ""א שבמקום שנהגו כדעת הרא""ש שלא החזיק, הולכים אחרי המנהג.     2.נחלקו הפוסקים לדעת הרמב""ן עצמו, דעת הגרעק""א שאף הרמב""ן מודה שהחזיק עד שזה יפריע לו לבנייה, דעת הסמ""ע שלא החזיק כלום ומתי שירצה יכול למחות בו."	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכנים/סימן קנד/סעיף טז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	1]פתח חלון מול חורבה לפני 3 שנים ובעל-החורבה לא מחה בו, האם יש לו חזקה? ומה נפסק להלכה?	"לשיטת הראשונים שיכול למחות אף על דבר שאיננו מזיקו, אע""פ שהחורבה לא מזיקתו, החזיק, אך לשיטת הרא""ש שא""י למחות וכן לשיטת הרמב""ן שלומד הסמ""ע שהשו""ע פסק כשיטתו, אין לו חזקה כיון שמה ששתק הוא מחמת שזה לא הזיקו, ולדעת הרמ""א אזלינן אחרי המנהג."	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכנים/סימן קנד/סעיף טז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"1]החזיק בחלון מול בית-שכנו וחרב בית-שכנו, האם כדאי לו להעמיד עדים שיעידוהו שהחזיק בחלונו אף לפני שנחרב ביתו של שכנו?     2]החזיק בהיזק-ראיה של פתיחת-חלון מול חצר-שכנו ושכנו בעל-החצר רוצה לבנות בחצרו גג, נחלקו הראשונים האם בעל-החלון יכול למנוע מבעל-החצר לבנות, במה תלויה מחלוקתם? ומה נפסק בשו""ע?"	"1. לשיטת  הראשונים שאף לחלון מול חורבה יש חזקה, מיותר להעמיד עדים על כך, אך לשיטת הרא""ש כדאי - שהרי כיון שס""ל שאין חזקה לחלון שנפתח מול חורבה, כדאי לו להעמיד עדים שיעידוהו שהיה לו חזקה אף לפני שנחרב בית-שכנו, וכמו""כ לשיטת הרמב""ן שמביא השו""ע שלומד הסמ""ע שהשו""ע פוסק כך כיון שאם שתק ולא מחה אין לו חזקה, כדאי לו להעמיד עדים שיעידו שהחזיק בחלון לפני שנעשתה חורבה.    2.הרא""ש סובר שיכול למונעו  - והרא""ש לשיטתו שס""ל שחלון מול חורבה אין בו חזקה, לכן בעל-החלון יש לו זכות למנוע את בניית בעל-החצר מכח הטענה שמא בעל-החצר בעתיד יסתור את חצרו ואז יטעו שהחלון של המחזיק היה רק בזמן שלא היה בו היזק-ראיה,  ואע""פ שבעל-החלון יכול להעמיד עדים שיעידוהו שהחזיק בחלונו בזמן שהיה בחלונו היזק-ראיה לחצר, בעל-החלון יכול לטעון שאיננו רוצה לחזר אחר עדים, וכמו""כ לשיטת הרמב""ן שמביא השו""ע שלומד הסמ""ע שהשו""ע פוסק כך כיון שאין לו חזקה כששתק, יוכל למונעו מלבנות,   אבל לשיטת שאר הראשונים שאף לחלון מול חורבה יש חזקה, א""י למנוע את בניית-שכנו."	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכנים/סימן קנד/סעיף טז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"פתח חלון מול חצר ששייכת ל2 שותפים, אחרי 5 שנים חילקו השותפים את החצר ע""פ הגרלה והשותף שנפל בחלקו להיות מול החלון דורש מבעל-החלון שיסתום את חלונו, אך טוען בעל-החלון שקנה ממנו לענין זה שאם הם יחלקו את החצר ויפול חלקו להיות מולו שלא יתנגד, הדין עם מי? ומה הטעם?"	"עם השותף: 1] כי אף אם קנה ממנו, לא חל הקנין כי זה דשלב""ל.    2] לא מועילה חזקה לפני שהוברר שהחלק הזה שייך לו."	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכנים/סימן קנד/סעיף יז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"הפותח חלון מול בית-חברו כשהוא מול רה""ר, מהי סברת-החילוק בין היזק החשכה להיזק-ראיה?"		הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכנים/סימן קנד/סעיף טז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	לפני 5 שנים ראובן פתח את חלונות-ביתו כאשר היה קיר שמפסיק בינו לבין חצר או גינה של שמעון שגר מולו, לימים נפל הקיר שהפסיק ביניהם, האם מוטל על ראובן לסתום את חלונתיו או לבנות את הקיר שביניהם?	"הרמ""א מביא מחלוקת ראשונים האם בגירי-המתחדש כשההיזק נעשה ממילא מועילה קדימה בהיתר - וכמו במקרה הזה ששמעון משאיר את חלונתיו כמו שהיו עד היום בהיתר וממילא ניזוק לוי, ששיטת הרא""ש שמחוייב לסתום את חלונתיו או לבנות את הקיר  והרמ""א מביא בדעה בתרא את שיטת התשובות הגאונים שמועילה הקדימה - וכמו""כ הנתיה""מ להלן מבאר רמ""א אחר ע""פ השיטה הסוברת שמועילה הקדימה,<br>מאידך הב""י כתב ששיטתם דלא כהלכתא וכמו""כ הגרעק""א כתב שא""י לומר קים לי כשיטתם כי רוב הפוסקים לס""ל כן."	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכנים/סימן קנד/סעיף טז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ראובן יש לו בית עם חלונות פתוחים ומולו גר שמעון שגם לו יש בית עם חלונות פתוחים מול גינת-לוי ולראובן אין אפשרות לראות מחלונתיו לגינת-לוי כי ביתו של שמעון מפסיק ביניהם,  אך כשנפל ביתו של שמעון אז ראובן יכול לראות מביתו לגינת-לוי - את מה ששמעון היה יכול לראות עד עכשיו ותובע לוי את ראובן שיסתום את חלונתיו כיון שמעולם לא החזיק עליו לראות בגינתו והוא מזיקו בהיזק-ראיה,  הדין עם מי?<br>פרט: 1] האם מועיל קדימה בגירי המתחדש כשההיזק נעשה ממילא?  2]האם מחמת ששמעון יכול לבנות ולהזיק ללוי בהיזק-ראיה אף ראובן יכול להזיקו בהיזק-ראיה?	"1.הרמ""א מביא מחלוקת ראשונים האם בגירי-המתחדש כשההיזק נעשה ממילא מועילה קדימה בהיתר - וכמו במקרה הזה ששמעון משאיר את חלונתיו כמו שהיו עד היום בהיתר וממילא ניזוק לוי, והרמ""א מביא בדעה בתרא את שיטת התשובות הגאונים שמועילה הקדימה - וכמו""כ הנתיה""מ להלן מבאר רמ""א אחר ע""פ השיטה הסוברת שמועילה הקדימה,  מאידך הב""י כתב ששיטתם דלא כהלכתא וכמו""כ הגרעק""א כתב שא""י לומר קים לי כשיטתם כי רוב הפוסקים לס""ל כן.<br>2.אפילו אם נאמר שלא מועילה קדימה בגירי-המתחדש, מ""מ פוסק הרמ""א שמותר לראובן להישאר עם חלונתיו [ומקורו מהרא""ש שהשיב כן] - ומשום ששמעון יכול לבנות את ביתו ולהזיקו בהיזק-ראיה, א""כ מה לי היזק-ראיה ע""י שמעון מה לי היזק-ראיה ע""י ראובן, אך הקצוה""ח והנתיה""מ תמהים על סברתו - שהרי י""ל שמיד כשנפל ביתו של שמעון, זכה לוי בגינתו שישתמש בה לשימושים צנועים, ואמנם מותר לשמעון לחזור ולבנות את ביתו, אך בינתיים עד ששמעון יבנה יטען לוי - זכיתי בגינתי להשתמש בה שלא יוכלו אחרים להזיקני בהיזק-ראיה."	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכנים/סימן קנד/סעיף טז	2 הנידונים הם מחלוקת-ראשונים וכל סברא לא מוסכמת.	
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"רוצה לבנות מעל חצר-שכנו ובעל-החצר מתנגד לבנייתו מחמת האפלת-החצר, האם כשם שמצינו שאחרי שהרחיק 4 אמות א""י להתנגד להאפלה של בנייה מול חלון  כך לא יוכל להתנגד בבנייה שמעל חלון/חצר כאשר בנייתו היא מעל גובה של 4 אמות?"	אין זה דומה כיון שחצר-שכנו יונקת את האור מהגובה, כתב הכסף-הקדשים שמי אמר שמספיק 4 אמות,    ובמשפטי-החושן הביא בשם הפוסקים שאומדים כמה שיעור האפלה יש כשבונה מול בריחוק 4 אמות, ואת שיעור-האפלה הזה מותר לשכנו לעשות לו כשבונה מעליו.	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכנים/סימן קנד/סעיף כג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	רוצה לבנות קיר מול שכנו ובית-שכנו מקבל את האור והאויר מהארובה שבנוייה בתקרה שבביתו, האם ירחיק? וכמה?	"א""צ להרחיק כלל - כיון שגם אחרי שיבנה את הקיר, ישאר האור והאויר לשכנו המתקבל מהארובה."	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכנים/סימן קנד/סעיף כה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"1] אוצרות של יין או שמן, האם מספיק להם אויר של 4 אמות בינם לבין קיר שכנו?   2]הפך חדר מביתו לאוצר של יין ושכנו רוצה לבנות בריחוק 4 אמות מחלונו, באיזה אופן מותר? באיזה אופן אסור?   3] באופן שאסור, למה לא מועיל קדימה?   ומה הטעם? 4]הכין את חדרו לאוצר, האם ג""כ אסור?"	"1. לא, כי הם צריכות לאויר כדי שיקררם.   2.אסור -  כשהמנהג לתת ליין ולשמן את האויר שהם צריכים או כשגר מול שטח שהוא הפקר.  מותר - כשלא זכה מהפקר ואין שום מנהג בזה, ומשום שא""צ להפסיד מהשטח שלו  כדי לקרר את היין של שכנו.  3. קדימה עוזרת בדבר<br>4.לא - כי כששכנו יבנה קיר הוא לא עושה דבר שהוא מזיק בעצמו אלא גורם נזק ע""י מניעת אויר."	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכנים/סימן קנד/סעיף כה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	בנו שכנים קיר בחצר-משותפת וא' השכנים רוצה להגביה את הקיר מכספו הפרטי, האם שכניו יכולים להתנגד משום החשכה? ומה הטעם?	לא, כי עיקר האור והאויר מתקבל מלמעלה ואף אחרי שיגביה את הקיר, ישאר האור והאויר של החצר.	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכנים/סימן קנד/סעיף כו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	יש לו בית וחצר ומכר רק את הבית ושייר לעצמו את החצר, האם המוכר יכול לבנות מול חלונות הקונה? ומה הסברא של כל שיטה?	"נחלקו הראשונים האם משום שמוכר בעין יפה הוא מוכר א""י לבנות מול חלונות הקונה והרמ""א מביא את 2 השיטות ובדעה בתרא הביא את השיטה שיכול לבנות, [ולשיטת הרמ""א ומסתמא אף יכול לדרוש מהקונה לסתום את חלונתיו] ומבאר הנימוק""י ומביאו הסמ""ע שאע""פ שמוכר בעין יפה, מ""מ לא מכר את נזקיו שיוכל הקונה להזיקו כל הזמן."	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכנים/סימן קנד/סעיף כח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	איזה 2 חילוקים ידוע לך בסימן זה בין פתיחת חלון/דלת לבין עשיית פתח?	"א] לגבי חזקה שהרמ""א מחלק שמועילה חזקה לפתיחת חלון מול חלון אך לא לפתח מול פתח.    ב]שלכו""ע מותר לאחד 2 דלתות לאחד ואילו בפתח נחלקו הפוסקים האם מותר לאחד 2 פתחים לאחד."	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכנים/סימן קנד/סעיף ה/סעיף ו	חילוק א' פתח יותר חמור מחלון ובחילוק ב' הפוך.	
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ראובן יש לו בית עם חלונות פתוחים ומולו גר שמעון שגם לו יש בית עם חלונות פתוחים מול גינת-לוי ולראובן אין אפשרות לראות מחלונתיו לגינת-לוי כי ביתו של שמעון מפסיק ביניהם.             אך לימים כשנפל ביתו של שמעון ראובן יכול לראות מביתו לגינת-לוי [-כפי ששמעון היה יכול לראות עד עכשיו] וראובן קנה את ביתו של שמעון, אך לוי תובע את ראובן שיסתום את חלונתיו כיון שמזיקו בהיזק-ראיה - שהרי מעולם לא החזיק עליו לראות בגינתו, ומאידך טוען שמעון כיון שקניתי משמעון את ביתו, קיימת לי את אותה זכות שהיה לשמעון להזיקך בהיזק-ראיה,  הדין עם מי?     איזה 3 סברות ידוע לך כדי להצדיק את ראובן?	"במקרה הזה שראובן קנה את ביתו של שמעון קיימת סברא נוספת להצדיק את ראובן - וכמו שטוען ראובן שיש לו את הזכות שהיה לשמעון שמכיון שהוא יכול לבנות את הבית של שמעון שנפל ולהזיק ללוי בהיזק-ראיה, אף כשראובן לא בונה את ביתו של שמעון מותר לו להישאר בביתו עם חלונתיו הפתוחים ולהזיק ללוי בהיזק-ראיה.   מלבד 2 הסברות שכבר הזכרנו:1]שלשיטת הרמ""א מועילה קדימה בהיתר בהיזק שנעשה מאליו אף בגירי המתחדש.  2]מה לי היזק-ראיה ע""י שמעון מה לי היזק-ראיה שע""י ראובן."	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכנים/סימן קנד/סעיף טז		
