#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה מבואר בג' הברייתות אם מעוברות ומניקות מתענות בתעניות על הגשמים?<br>ואיך נתפרשו כולם יחד?<br>ומה טעם הדין?	בחדא מתענות בראשונות ולא באחרונות. באידך באחרונות ולא בראשונות. ובאחרת לא באחרונות ולא בראשונות.<br>ופירשו דמתענים בג' אמצעיות, ולא בג' ראשונות ולא בז' אחרונות, ובזה מתפרשות כולם.<br>והטעם דג' ראשונות קלות. ובז' תעניות לא יוכלו לעמוד. ולזה אינם חייבות אלא בג' אמצעיות.	תענית דף יד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו 'מתריעים' האמור בז' תעניות אחרונות, ומה ההכרח?<br>ומה פירוש לשון 'מתריעים' האמור בעלמא?	בשופר. דהא אמרינן וסימן לדבר יריחו, ושם היה שופר.<br>ופליגי אמוראי אי מתריעים דעלמא היינו בשופר אבל עננו לא קרוי התרעה אלא צעקה, או דגם זה בכלל התרעה.<br>והסיקו דתנאי היא האם התראה שבשבת שהיא בעננו קרויה התרעה או צעקה.	תענית דף יד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"""רבי יוסי אומר לעזרה ולא לצעקה"" מה כוונתו, ובמה פליג על ת""ק? (רש""י ב""פ)."	"פ""א - קוראים לבנ""א שיעזרום, אך לא בתפילה, דאין אנו בטוחים על תפילתנו שתועיל, לצעוק עליה בשבת.<br>פ""ב - לת""ק צועקים בתפילה בקול גדול, לר' יוסי כל אחד בביתו לעזרה בעלמא."	תענית דף יד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה הכוונה בדעת מ""ד דמתריעים הוא בעננו? ואלו ב' ראיות הביא רש""י לזה?"	"בתפילת עננו אלוקי אברהם עננו, ולא עננו של תפילת תענית.<br>דזה לכו""ע אומר אף יחיד בתעניתו.<br>ותו דא""כ כשהקשו מברייתא דיריחו על מ""ד מתריעים בפה, היה לגמ' להקשות בפשיטות דאי בשמו""ע היכי משכח""ל י""ח בז' תעניות.<br>[ובשופר הכוונה שתקעו ג' קולות על כל ברכה, ואיכא ו' ברכות]."	תענית דף יד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מפני מה אין ב""ד גוזרים על הגשמים יותר מי""ג תעניות? (2)<br>ומאי נפק""מ בין הטעמים?"	"מח' תנאים ואמוראים אם לפי שאין מטריחים על הציבור יותר מדי. או מפני שעבר זמן רביעה.<br>ונפק""מ לתעניות על שאר צרות, האם מוסיפים על י""ג תעניות."	תענית דף יד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	בני מקום שצריכים על הגשמים גם בתקופת תמוז, האם ישאלו?	מח' אם מזכירים בברכת השנים, או בשומע תפילה כיחיד המבקש על צרכיו.<br>ולהלכה בשומע תפילה.	תענית דף יד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	'בשני מטים עם חשיכה ובחמישי מותרים מפני כבוד השבת.'<br>מה הסתפקה הגמ' בהיתר דחמישי, ומה נפשט?<br>ובאלו ב' אופנים מותר לפתוח בשני?	הסתפקה אם מותר להטות כל היום, או אף לפתוח לגמרי. ופשטו מברייתא דמותר אף לפתוח.<br>ומי שיש לו ב' דלתות פותח אחת, דזו הטייה שלו. וכן אם יש איצטבא לפני פתחו שאין הפתח ניכר פותח לגמרי, דהוי כהטייה.	תענית דף יד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	איזה בניין ונטיעה נאסרו בזמן שלא היו גשמים?<br>ומהם?	"בניין בית חתנות לבנו, שיעשה שם חופה.<br>ונטיעת אבורנקי של מלכים. <br>לפ""א ברש""י היינו אילן שנוטעים לבן המלך כשנולד, וכשממליכים אותו עושים לו ממנו כסא.<br>לפ""ב ברש""י הוא אילן גדול שיושבים המלכים תחתיו לצל."	תענית דף יד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	באיזה אופן נוהגים איסור שאילת שלום?<br>וכיצד הם יושבים?	"חברים אין שאילת שלום ביניהם. ע""ה ששאל בשלום חבר משיבים לו בשפה רפה.<br>ויושבים מעוטפים כבני אדם הנזופים למקום."	תענית דף יד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מי נענה בנפילה על פניו, ומי בלבישת שק?<br>ומה נאסר לאדם חשוב?<br>ובמעשה המרגלים מה עשו משה ואהרן, ומה יהושע וכלב?	"יהושע בנפילה, יהורם בן אחאב בלבוש שק.<br>ואדם חשוב אסור לעשות כן בציבור אא""כ יודע שנענה כמותם.<br>משה ואהרן נפלו על פניהם. יהושע וכלב קרעו בגדיהם.<br>ולרב שמואל בר נחמני כיון דכתיב ו', יהושע וכלב גם נפלו וגם קרעו."	תענית דף יד		
