#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה פירש רב חסדא בלשון פרוזבול?<br>ומנ""ל שהם קרויים כך?<br>ומה פירש לעוזא לרבא?"	"פרוס <span style=""font-size: 11pt !important;"">(תקנת) </span>בולי <span style=""font-size: 11pt !important;"">(עשירים)</span> ובוטי <span style=""font-size: 11pt !important;"">(עניים)</span>. שלא יפסידו העשירים ממונם, וימצאו העניים ללוות.<br>דכתיב ושברתי את גאון עוזכם, ופירש רב יוסף דאלו הם בולאות שביהודה. וכתיב העבט תעביטנו, דבוטי הם העניים הלווים.<br>ולעוזא פירש דפרוזבולא בלשונו הוא תקנה דמילתא."	גיטין דף לז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מי אינם צריכים פרוזבול?<br>ומדוע?	"יתומים.<br>דב""ד אביהם של יתומים, והחובות כמסורים להם לגבותם."	גיטין דף לז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	אין כותבים פרוזבול אלא על הקרקע.<br>מה יעשה אם אין ללוה קרקע?<br>איזה שיעור קרקע צריך שיהיה לו?<br>ומה הדין בשאילה?<br>והאם כותבים על עציץ נקוב או אינו נקוב? והא איכא מקומו?<br>ומה הדין בגידמא דדקלא?	"מקנה לו קרקע כ""ש.<br>וסגי במה שיש לו אפילו כקלח של כרוב.<br>וגם בשאילה.<br>כותבים רק על נקוב ולא על שאינו נקוב. ואיירי במונח ע""ג יתדות דאין לו את מקומו.<br>רב אשי כתב על גידמא דדיקלא."	גיטין דף לז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	אין כותבים פרוזבול אלא על הקרקע.<br>קרקע של אלו ב' אנשים מועלת אף שאינה ביד הלוה? ומדוע?	אם יש לערב קרקע, דהיא משועבדת לחוב.<br>וכן אם יש למי שלוה מן הלוה קרקע, דהיא משועבדת מדר' נתן.	גיטין דף לז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"תנן דהשביעית משמטת את המלוה בין בשטר ובין שלא בשטר.<br>מה פירשו בזה רב ושמואל?<br>וריו""ח?<br>ומה מבואר בברייתא?<br>ומה הורה ריו""ח לרב אסי? והא איכא ברייתא?"	"לרב ושמואל היינו בין בשטר שיש בו אחריות נכסים ובין כשאין בו, וכ""ש ע""פ.<br>לריו""ח ור""ל בשטר בלא אחריות או ע""פ, אבל באחריות נכסים א""צ פרוזבול. ותניא כוותיהו.<br>ומ""מ למעשה הורה ריו""ח לרב אסי דצריך פרוזבול, דמפני שאנו מדמים נעשה מעשה.<br>ואע""ג דאיכא ברייתא, אפשר דהיא כב""ש דשטר העומד להגבות כגבוי דמי."	גיטין דף לז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם המלוה על המשכון משמט?<br>והלווהו ודר בחצרו?<br>ומ""ט?"	"על המשכון לא משמט, הלוהו ודר בחצרו משמט.<br>וסבר רבא דהטעם דאינו משמט משום דתפס, והקשה אביי דא""כ גם הלוהו ודר בחצירו.<br>אלא משום דקני ליה כדר' יצחק, דיליף מקרא דבע""ח קונה משכון."	גיטין דף לז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה הכוונה ""המחזיר חוב בשביעית""? ומה ההכרח? (רש""י).<br>ומה צריך שיאמר לו?<br>ואם אמר לו אע""פ כן?<br>ומנ""ל?"	"המחזיר חוב שעברה עליו שביעית, דבשביעית עצמה קודם סוף שביעית עדיין לא נשמט.<br>וצ""ל לו משמט אני.<br>ואם אמר לו אע""פ כן יקבל הימנו.<br>שנאמר וזה דבר השמיטה."	גיטין דף לז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"באיזה אופן יכול המלוה לגבות חוב אחר השביעית?<br>והאם מותר לו לכפות את הלוה לבוא לידי כך?<br>ואיך א""ש עם הברייתא דלא יאמר לו בחובי אני נותן לך אלא יאמר לו שלי הם ובמתנה אני נותן לך?"	"כשאומר משמט אני, ומשיב הלוה אף על פי כן.<br>רבה אמר דמותר לו לכפותו עד שיאמר כן.<br>וה""נ יכפנו עד שיאמר לו שלי הם ובמתנה אני נותן לך."	גיטין דף לז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם נאמן אדם לומר פרוזבול היה לי ואבד?<br>ומדוע?<br>ומה הוסיפו עוד לחדש בזה?	"ר""נ אמר דנאמן, דלא שביק איניש התירא ואכיל איסורא. ואסקינן דתנאי פליגי בהא.<br>ורב הוסיף אף ושאל את הבע""ד האם היה לו פרוזבול ואבד, דכה""ג פתח פיך לאילם הוא."	גיטין דף לז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"עבד שנשבה ופדאוהו, מה הדין לת""ק לאביי ולרבא?<br>ומה דעת רשב""ג?"	"לת""ק: לשם בן חורין לא ישתעבד, לשם עבד ישתעבד. לאביי לרבו ראשון. <span style=""font-size: 12pt !important;"">(ואיירי קודם יאוש). </span>לרבא לרבו שני דהיינו הפודה. <span style=""font-size: 11pt !important;"">(ואיירי אחר יאוש).<br></span>לרשב""ג בכל עניין ישתעבד בו."	גיטין דף לז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"לת""ק עבד שנשבה ופדאו לשם עבד ישתעבד, לשם בן חורין לא. האם איירי קודם יאוש או אח""כ? <br>ולמי ישתעבד ומ""ט?<br>ומ""ט דרשב""ג דבין כך ובין כך ישתעבד בו?<br>פרש לאביי ולרבא, ואיך יפרש רבא את הברייתא דמבואר שם דטענת רשב""ג כדברי אביי?"	"לאביי קודם יאוש, ולשם עבד שייך לרבו ראשון, לשם בן חורין לא, מתקנ""ח שלא ימנעו מלפדות. לרשב""ג מי שמרחם על בן חורין מרחם גם על עבד, ולא ימנע מלפדות.<br>לרבא אחר יאוש, ולשם עבד לשני שפדאו לשם כך, לשם בן חורין לא ישתעבד שהרי פדאו לשם בן חורין. לרשב""ג בכל עניין ישתעבד לרבו שני, שלא יפיל עבד את עצמו לגייסות כדי לצאת לחירות.<br>והא דאיתא בברייתא כאביי, משום דרשב""ג לא ידע מאי קאמרי רבנן, והשיב להם אם כוונתם כאביי."	גיטין דף לז		
