#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם מהני ביטול רשות בנתנו עירובן בחיצונה, ושכח אחד מבני פנימית או חיצונה, או בנתנו עירובן בפנימית כה""ג (לדעת רבא) ומדוע?<br>ובאיזו מח' תנאים הדבר תלוי?"	"ל""מ אלא בנתן בפנימית, ושכח אחד מבני חיצונה. דכה""ג עירוב הפנימית נמצא אצלה, ומהני ביטול רשות מחצר לחצר, לסלק את הדריסת הרגל המועטת שיש במה שהחיצונית רגילה אחר עירובה, כל היכא דהוא בפשיעת החיצונית.<p></p><p dir=""rtl"">אבל בשאר האופנים ל""מ מטעם ביטול רשות מחצר לחצר, ובנתנו עירובן בחיצונית גם בשכח אחד מבני חיצונית ל""מ שפנימית תנעל לעצמה, דהא אין העירוב אצלה.</p><p dir=""rtl"">ולר""א דהמבטל א""צ לבטל לכל אחד, בשכח אחד מן הפנימית מבטל לבני פנימית, ויועיל הביטול ממילא לבני חיצונה. אבל לרבנן ל""מ, ורבא כרבנן.</p>"	<br/>עירובין דף סז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	רב חסדא שאל לרב ששת, בב' בתים בשני צידי רה&quot;ר והקיפום נכרים בשבת אם מבטלים רשות זל&quot;ז למ&quot;ד דיש ביטול רשות מחצר לחצר. מה באור הספק ? ומה פשט רב ששת ?	למ&quot;ד דיש ביטול מחצר לחצר חזינן דלא קפדינן על מה שאינם אוסרים, והספק אי ה&quot;נ לא קפדינן על מה שאינם ראויים לערב מבעוד יום או דע&quot;ז קפדינן. ופשט רב ששת דאין מבטלים, דלכו&quot;ע בעינן שיהיו מערבים.	<br/>עירובין דף סז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מת נכרי בשבת למ""ד דאין שוכרים בשבת, מה הספק? מה פשט רב ששת לדעתו ולרב המנונא ומ""ט?"	הספק אי רק תרתי דשוכרים ומבטלים לא עבדינן, אבל חדא עבדינן. או ל&quot;ש.</p><p dir='rtl'>ופשט ר&quot;ש דלדידיה מבטלים, ומשום דיכלו לערב מבעוד יום ע&quot;י שכירות. (רש&quot;י, ועתוס'), ולרב המנונא אין מבטלים.	<br/>עירובין דף סז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	נכרי או ישראל שיש לו פתח לעצמו לבקעה או קרפף האם אוסר ומדוע ?	נכרי הפתוח לבקעה או קרפף שיש לו בית סאתים אינו אוסר, דניח&quot;ל בפתח דידיה דנפיש אוויר. אבל פחות מבית סאתיים דלא נפיש אוויר לא.</p><p dir='rtl'>ישראל שיש לו פחות מבית סאתיים אינו אוסר, דסגי ליה באוויר מועט לדברים שמוציאים בשבת. יותר מבית סאתיים אוסר, דהו&quot;ל כרמלית, ול&quot;מ ליה להשתמש בו בשבת.	<br/>עירובין דף סז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	קרפף יותר מבית סאתיים שלא הוקף לדירה, האם נידון כרה&quot;י לחומרא, לעניין זריקה מרה&quot;ר ומכרמלית ?	מרה&quot;ר אמר ריו&quot;ח דהוא כרה&quot;י לחומרא, והזורק חייב.</p><p dir='rtl'>לתי' רבא גם מכרמלית הוא כרה&quot;י לחומרא לאסור מדרבנן, ורב אשי ס&quot;ל דאינו אוסר, כדי שלא יבואו לטלטל בתוך הכרמלית, דהוי מילתא דשכיחא טפי.	<br/>עירובין דף סז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	תניא דסלע שבים גבוה י' ורחב ד' אין מטלטלין ממנו לים ומהים לתוכו, אבל פחות מכאן מטלטלים. בד&quot;א בבית סאתיים אבל יותר לא. על מה קאי הבד&quot;א ומה ההכרח ? (2)	"לא קאי על הסיפא, דכ""ש דיותר על בית סאתיים דהו""ל כרמלית וכמו הים.<p></p><p dir=""rtl"">ולס""ד קאי על הרישא בגבוה י', דביותר מטלטלים, ומבואר דכה""ג הו""ל ככרמלית אפילו לקולא, ודלא כריו""ח דאמר דהו""ל כרה""י.</p><p dir=""rtl"">ופי' רבא דקאי על הדיוק, דמשמע דרק ממנו לים לא, אבל בתוכו מטלטלים. ולזה אמרו דבד""א בבית סאתיים ולא ביותר.</p><p dir=""rtl"">ורב אשי פי' כהמקשן, ובזה מודה ריו""ח, דכיון שהאיסור מכרמלית לרה""י דרבנן, לא אסרו כה""ג, שלא יבואו לטלטל בתוך הקרפף שיותר מבית סאתיים, דהיא מילתא דשכיחא וחיישינן לאיסור זה טפי.</p>"	<br/>עירובין דף סז		
