#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"אב שחיפש עבודה לבנו או לבן חברו וקיבל מהם רשות לסכם עם בעה""ב עבודה ומשכורת עבורם ומצא להם עבודה והם התחילו לעבוד, אחרי תקופה שעבדו, ביררו כמה כסף הם עתידים לקבל על שעת עבודה?! - ונודע להם שהם אמורים לקבל פחות משכר מנימום שמקובל  בשוק לשלם על שעת-עבודה, ולכן חזרו בהם  מכאן ולהבא - ודורשים על כל מה שכבר עבדו לכה""פ שכר מנימום - מה הדין: 1] מכאן ולהבא 2]ומה הדין על מה שעבדו?"	"מכאן ולהבא - יכולים שתיהם לחזור -וכדין פועל שחוזר בו אפילו באמצע היום,                        על מה שכבר עבד - בן שסיכם לו אביו, לא יקבל תוספת -והטעם, שיש אומדנא שהבן הסמיך את אביו לכל דבר -כולל לדבר שהוא חובה עבורו.                      אחר שסיכם כן עבור חברו - מחלוקת הפוסקים: הש""ך סובר,שמקבל שכר כמו שסיכם עבורו שלוחו, הנתיה""מ סובר- שלא חל ההסכם שסיכמו עבורו - כי שלחו לתיקוני ולא לעוותי ולכן צריך לשלם מדין יורד כמו השכר המנימום שמקובל בשוק."	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/הלכות שוכר/שכירות פועלים סימן שלג סעיף ח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"השוכר חמור לצורך עצמו או לצורך אדם מסויים: 1] האם מותר לשוכר לשנות ולתת לחברו לרכוב?-כשחברו שוקל כמוהו, וכשחברו שוקל יותר ממנו?  ומה הדין כשאשה שכרה לרכיבה, האם יכולה לתת לבתה או לחברתה לרכב עליו?           2]לאיזה בנ""א [2] אינו יכול לתת לרכוב- אפילו כששוקלים כמו המשקל שלו?        3]ומה הדין בדיעבד כשהרכיב בהם בנ""א שהיה אסור לו לתת להם לירכב ואירע נזק ויש הוכחה שמחמת השינוי אירע נזק  או כשאין הוכחה ?"	"1]כיון שאין השוכר רשאי להשכיר, אינו יכול להשכיר לשום אדם ואפילו לאדם ששוקל פחות ממנו.                                                    אבל אם רוצה  לתת לאחד מבני ביתו לרכוב עליו, יש בזה חילוק: שמותר לשוכר לתת לכל בניו לרכוב עליהם [אם אין סיבה מיוחדת לתלות שהסכים להשכיר רק לו] -שהרי מצד ההלכה שאין השוכר רשאי להשכיר, מותר - כי השוכר על דעת אשתו ובניו הוא שוכר, ומצד גוף ההשתמשות של בניו, כל משכיר לאיש, נותן אפשרות לרכב לכל איש - וגם כששוקל יותר, יכול להרכיב עליו כל איש אפילו ששוקל יותר ממנו.        אבל לשאר בני אדם שאינם בניו אסור -ומשום שאין השוכר רשאי להשכיר.                                     אם בפני המשכיר נותן לשאר בני אדם לרכוב והמשכיר מתנגד שלא ישכיר לשום אדם חוץ ממנו,המשכיר לא יכול להתנגד לרכיבת כל אדם, אבל יכול להתנגד לרכיבתם של אשה או גוי -לפי  שהשכרתו לא כוללת אותם.[ש""ך סק""ג]                                 גם  אשה יכולה לתת לבתה או לחברתה לרכוב על החמור בפניה או בפני המשכיר ואינו יכול לעכב , כי כששכרה שכרה עבור אשה ואין חילוק בינה לחברתה.<br>2]אינו יכול לתת לגוי או לאשה לירכב ואפילו בפני השוכר.                 3]אם אירע נזק בחמור ,אם יש הוכחה שמחמת השינוי - שנתן לגוי או לאשה לירכב אירע הנזק, לכו""ע חייב השוכר לשלם.                 ואם אין הוכחה שהנזק נוצר מחמת השינוי, כשנתן לאשה לירכב עליו, נחלקו הראשונים והפוסקים האם חייב השוכר לשלם על הנזק: - השו""ע והט""ז פוסקים שחייב והגר""א פוסק כשיטת הרמב""ן הפוטר. ואם נתן לגוי לירכב עליו, מסתפק הש""ך האם זה תלוי במחלוקת הראשונים הנ""ל, או שמא לכו""ע חייב כי הגוי לא חס על ממון ישראל- וכן פוסקים  הנתיה""מ והגר""א."	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/הלכות שוכר/ הלכות אומנים סימן שח סעיפים ג ז/הלכות שוכר/סעיף א/הלכות שוכר/סימן שח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	השוכר עגלת סוס כדי לנסוע בה למרחקים הלוך וחזור ובעל הסוס מוליכו, כמה יכולים להעמיס  השוכר ובעליה -כדי שלא יכביד על הסוס ותתעכב הדרך -במקום שיש מנהג או יש לקנות מזון בדרך ובמקום שאין מנהג או אין בדרך לקנות? והאם יכול בעל הסוס  להניח בגדי החלפה?	"השוכר עגלת סוס כדי לנסוע בה למרחקים הלוך וחזור ובעל הסוס מוליכו, כמה יכולים להעמיס  השוכר ובעליה -כדי שלא יכביד על הסוס ותתעכב הדרך -במקום שיש מנהג או יש לקנות מזון בדרך ובמקום שאין מנהג או אין בדרך לקנות? והאם יכול בעל הסוס  להניח בגדי החלפה?<br>כשיש מנהג, הכל לפי המנהג בין במשא של השוכר ובין של בעליה.                        כשאין מנהג, יש חילוק בין השוכר לבין בעליה, שהדרך של מנהיג החמור לקנות מזון ובגדים בדרך, ולכן לא התירו לו להעמיס ע""ג הסוס יותר ממה שהוא צריך ליום אחד, אבל השוכר, אין דרכו לקנות בדרכים ולכן יכול השוכר להעמיס ע""ג הסוס מזון ובגדים שהוא צריך לדרך הלוך ולדרך חזור, ואם אין בדרך היכן לקנות, אף מנהיג החמור, יכול להעמיס ע""ג הסוס מזון ובגדים שהוא צריך ל2 צדדי הדרך."	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/הלכות שוכר/ הלכות אומנים סימן שח סעיפים ג ז/הלכות שוכר/סעיף א/הלכות שוכר/סימן שח/סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מי שסיכם עם סבל שישא לו משא, כמה יכול לתת לו לישא בלי לדבר עמו כלום?                       וכמה  צריך להוסיף - כדי להתחייב?	30 קב  [38.78 ליטר] ואם הוסיף קב [שהוא 1.38 ליטר] שהוא  אחד חלקי  30 ואירע לו נזק, חייב.	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/הלכות שוכר/ הלכות אומנים סימן שח סעיפים ג ז/הלכות שוכר/סעיף א/הלכות שוכר/סימן שח/סעיף ז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מי שסיכם עם סבל שישא לו משקל מסויים והעמיס עליו מעל המשקל שסיכם עמו שיעמיס עליו ובלי לספר לו על כך, ולאחר זמן אירע לו מחמת זה נזק גופני - עד שנצרך לקנות תרופות ולצאת למנוחה:   1] האם צריך לשלם על הנזק - ומה הטעם?   2]על התרופות ועל הפסדת עבודה?        3] והאם יש חילוק אם נעשה מיידית הנזק לסבל או שנעשה רק לאחר זמן?	"1מי שסיכם עם סבל שישא לו משקל מסויים והעמיס עליו מעל המשקל שסיכם עמו שיעמיס עליו ובלי לספר לו על כך, ולאחר זמן אירע לו מחמת זה נזק גופני - עד שנצרך לקנות תרופות ולצאת למנוחה:   1] האם צריך לשלם על הנזק - ומה הטעם?   2]על התרופות ועל הפסדת עבודה?        3] והאם יש חילוק אם נעשה מיידית הנזק לסבל או שנעשה רק לאחר זמן? ]על הנזק, חייב -לריטב""א ולרמ""ה וכך פוסק הקצוה""ח משום גרמי, לנתיה""מ והאו""ש משום ממון המזיק.<br>2]פטור -שהרי מדינא דגרמי ומשום ממון המזיק לא משלם 4  דברים אלא על נזק.<br>3]לריטב""א ולרמ""ה יש חילוק -כי רק כשניזוק לאחר זמן, זה נחשב לגרמי, אבל כשניזוק מיד, הוא נחשב למזיק בידים [-כשמעמיס עליו בידים] ולכן חייב גם על התרופות ועל הפסד העבודה - וכדין 4 דברים, הנתיה""מ סובר שפטור כי מדין ממון המזיק לעולם לא משלם 4 דברים."	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/הלכות שוכר/ הלכות אומנים סימן שח סעיפים ג ז/הלכות שוכר/סעיף א/הלכות שוכר/סימן שח/סעיף ז	התשובה ל3 השאלות היא כמעט אותה תשובה והיא תלוייה בטעם של החיוב שלו.	
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מי שלקח את סוס של חבירו שלא מדעתו ומת הסוס באונס באמצע הדרך, באיזה 2 אופנים חייב לשלם על הסוס? ובאיזה אופן פטור?	"כשלקח את הסוס סתם להשתמש בו - אפילו ע""מ לשלם על שכירותו, חייב לשלם על הסוס -כי הוא מוגדר ל""שואל שלא מדעת"" והוא גזלן שחייב באונסים.<br>כשלקח את הסוס כדי למנוע לו הפסד ובזמן שלקח את הסוס אמר לנו שהוא לוקח אותו עבור מניעת הפסד [אפילו כשהיה לבעליו צורך בו], תקנו ב""ד שמותר לקחת שלא מדעתו ואיננו שואל שלא מדעת ופטור לשלם על הסוס [אך צריכים לשלם את ההפסד שנוצר לבעליו על מה שיכלו להשתמש בסוס בזמן שלקחו.]<br>אם לא אמר לנו בזמן שלקח את הסוס שלוקח כדי למנוע הפסד, אינו נאמן לאחר שמת הסוס  שלקחו כדי למנוע הפסד. [רעק""א]"	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/הלכות שוכר/ הלכות אומנים סימן שח סעיפים ג ז/הלכות שוכר/סעיף א/הלכות שוכר/סימן שח/סעיף ז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	שכר חמור לרכיבת איש והרכיב אשה ומת החמור ויתכן שמת בגלל מה ששינה לרכיבת-אשה:1]מה הדין כשהמשכיר עשה את התנאי שהרכיבה תהיה רק לאיש?          2]מה הדין כשהשוכר אמר שישתמש בו לרכיבת איש?                     3]מה הדין כשהמשכיר עשה את התנאי אך ברור שמת החמור לא בגלל השינוי ששינה להרכבת-אשה?	"1.כשהמשכיר עשה את התנאי, חייב לשלם על החמור.            2. כשהשוכר אמר שישתמש בו לרכיבת איש, נחלקו הראשונים והפוסקים: דעת השו""ע  שחייב, שיטת הרמב""ן והגר""א שפטור, כי אין לבעלים כ""כ הקפדה על שינוי שהחמור ראוי לישאנו.                                       3.פטור, שהרי זה לא קשור לשינוי.[נתיה""מ]"	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכירות/סימן שח/סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"שכר חמור להניח עליו 1000 ק""ג ברזל והניח עליו 1000 ק""ג נוצות ומת החמור, האם חייב לשלם על החמור?ומה הטעם?"	חייב, כי הכבדת-הנפח מסרבלת ומכבידה על החמור.	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכירות/סימן שח/סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	שכר גמל לישא עליו ריהוט להעברת-דירה וכשהשוכר נמצא ורואה כל הזמן את הרכיבה נתן לגוי שינהיג את הגמל ומת הגמל, מה הדין כשהמשכיר התנה שלא ירכיב גוי? ומה הדין כשהשוכר אמר למשכיר שהוא ירכוב עליו?	"כשהמשכיר התנה, לכו""ע חייב [-כשיתכן שמת מחמת ששינה להרכיבו ע""י הגוי - לאפוקי כשיודעים בבירור שלא מת מחמת זה]. <br>כשהשוכר התנה נחלקו הפוסקים האם אותה מחלוקת ראשונים שמצינו כשאמר השוכר שירכב איש או שישא כך וכך משקל ואח""כ שינה השוכר קיימת גם כששינה להרכבת גוי, דעת הש""ך בתירוץ אחד והערך-לחם שגם בזה יש את אותה מחלוקת ראשונים ולשו""ע ולט""ז חייב ולרמב""ן ולגר""א חייב, ודעת הנתיה""מ שבגוי כולם מודים שחייב, כי הגוי לא חס על ממון-ישראל."	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכירות/סימן שח/סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	1] שכר חמור וסיכם עמו על משקל מסויים שיניח עליו והוסיף על המשקל פחות משליש מהמשא שסיכם עמו שיניח ומת החמור ויודעים בבירור שהחמור מת בגלל שהוסיף על המשקל, האם חייב? ומהו הטעם?       2] מה הדין כשהוסיף על המשקל יותר משליש מהמשא שיכול החמור לישא ומת החמור ויודעים בבירור שמת לא בגלל הכבדת המשקל, האם חייב? ומה הטעם?	"1.פטור, כי רק כשהוסיף יותר משליש, חייב.[קצוה""ח]              2.חייב, כיון שע""י הכבדת משא יותר ממה שהחמור מסוגל לישא, נעשה גזלן שחייב באונסין ולכן אף כשמת אח""כ כדרכו, חייב.[קצוה""ח]"	"הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכירות/סימן שח/סעיף א/ס""ק א/סעיף א"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"שכר חמור והמשכיר התנה עמו שיניח על החמור לכל-היותר 500 ק""ג ודרך החמור לישא 1000 ק""ג והשוכר הניח עליו 800 ק""ג ומת החמור ויודעים בבירור שהחמור מת לא בגלל הכבדת-המשא, האם חייב? ומה הטעם?"	"פטור, כי גם כשהמשכיר התנה, לא מחייבים לשלם אלא כשיש אפשרות לתלות שהכבדתו גרמה לנזק. [נתיה""מ]"	"הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכירות/סימן שח/סעיף א/ס""ק א/סעיף א"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"שכר חמור ואמר השוכר למשכיר שיניח על החמור לכל-היותר 500 ק""ג ודרך החמור לישא 1000 ק""ג והניח השוכר עליו  700 ק""ג ומת החמור ויש הוכחה שמת החמור מחמת הכבדת-המשא, האם חייב? ומה הטעם?"	"חייב - ואין זה קשור למחלוקת הראשונים כששינה השוכר מתנאי-השכירות האם חייב לשלם - כי מפורש ברמב""ן [-שהוא דעת הפוטרים] שבמקום שיש הוכחה שהנזק נוצר מחמת ששינה, חייב. [וכל זה רק בגלל שהוספתו היתה יותר משליש מהמשא ממה שהרשהו להניח]"	"הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכירות/סימן שח/סעיף א/ס""ק א/סעיף א"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם השוכר רשאי להעביר את החפץ השכור לאחר? ובאיזה 3 אופנים רשאי?	"מעיקר-הדין מותר - שהרי קי""ל שהמשכיר לאיש, השכיר לכל איש - וכן המשכיר לאשה השכיר לכל אשה, אך המשכיר סמך רק  על השוכר שהוא ישמור, ולכן צריך שהחפץ שהוא שכר ישמר ב1 מתוך 3 האופנים הבאים: 1.כשהשוכר נמצא עם מי שמשתמש בחפץ.              2.כשנותן לאשתו או לאחד מבניו הגדולים, כי המפקיד, על דעת אשתו ובניו הוא מפקיד.              3.כשהמשכיר רואה כשהשוכר מוסר לבנ""א אחרים את מה ששכר ושותק."	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכירות/סימן שח/סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	שכרוהו להוליך עם חמורו משפחה למקום מרוחק ומצוי קצת לקנות מזון בדרך, האם מחוייב המוליך לקנות את המזון בדרך או שמותר לו להעמיס עמו מזון בדרך, וכמה? ומה הטעם?	"מותר לקחת מזון שצריך לו לדרך-הלוך ולדרך-חזור, כיון שמצוי רק קצת, אין זה נחשב מצוי  - עד שיהיה מצוי בכל מלון מלון.[סמ""ע]"	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכירות/סימן שח/סעיף ב' וג'		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"1]שכר חמור ע""מ שתרכב בו אשה, האם מותר לו לתת לאשה ששוקלת הרבה מאוד לרכב עליו?      2]שכר חמור ע""מ שתרכב בו גברת כהן ורוצה להחליף שתרכב בו גברת לוי - כשגברת לוי לא שוקלת יותר? וכששוקלת יותר? האם צריך לבקש רשות מהבעה""ב?"	"1.כן - שהרי כששכר לא הגביל את המשקל.                   2.שיטת הרמ""ה המובאת בטור - שאין היתר לשוכר לעשות שום שינוי,  אבל  אנו פוסקים שמותר לעשות כל שינוי שהוא כעין מה ששכר, אבל רק ב2 תנאים: 1.כשהשינוי נעשה בפני השוכר/הבעלים/שנעשה השינוי לא' מבני ביתו של השוכר. 2.שלא נעשה השינוי למי שמשקלו יותר ממה ששכר."	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכירות/סימן שח/סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"שכר חמור  ע""מ להניח עליו 1000 ק""ג  והניח עליו פחות מאחד חלקי שלשים [ולא אירע כלום], האם חייב לשלם על תוספת-המשא?"	"בפשטות כתוב בשו""ע שחייב, אבל הט""ז כתב שרק כשהוסיף א' חלקי 30 מחוייב לשלם , אך לא על הוספת פחות מא' חלקי 30, וצ""ב הטעם בזה."	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכירות/סימן שח/סעיף ה' וו'		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	סיכם עם סבל שישא לו משא, כמה יכול להעמיס לו משא בלי לדבר עמו כלום?                       וכמה  צריך להוסיף - כדי להתחייב?	30 קב  [38.78 ליטר] ואם הוסיף קב [שהוא 1.38 ליטר] שהוא  אחד חלקי  30 ואירע לו נזק, חייב.	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכירות/סימן שח/סעיף ב' וג'		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	לקח סוס של חבירו שלא מדעתו ומת הסוס באונס באמצע הדרך, באיזה 2 אופנים חייב לשלם על הסוס? ובאיזה אופן פטור?	"כשלקח את הסוס סתם להשתמש בו - אפילו ע""מ לשלם על שכירותו, חייב לשלם על הסוס -כי הוא מוגדר ל""שואל שלא מדעת"" והוא גזלן שחייב באונסים.<br>כשלקח את הסוס כדי למנוע לו הפסד ובזמן שלקח את הסוס אמר לנו שהוא לוקח אותו עבור מניעת הפסד [אפילו כשהיה לבעליו צורך בו], תקנו ב""ד שמותר לקחת שלא מדעתו ואיננו שואל שלא מדעת ופטור לשלם על הסוס [אך צריכים לשלם את ההפסד שנוצר לבעליו על מה שיכלו להשתמש בסוס בזמן שלקחו.]<br>אם לא אמר לנו בזמן שלקח את הסוס שלוקח כדי למנוע הפסד, אינו נאמן לאחר שמת הסוס  לומר שלקחו כדי למנוע הפסד. [רעק""א]"	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכירות/סימן שח/סעיף ה' וו'		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"השוכר חמור לצורך עצמו או לצורך אדם מסויים: 1] האם מותר לשוכר לשנות ולתת לחברו לרכוב?-כשחברו שוקל כמוהו, וכשחברו שוקל יותר ממנו?  ומה הדין כשאשה שכרה לרכיבה, האם יכולה לתת לבתה או לחברתה לרכב עליו?           2]לאיזה בנ""א [2] אינו יכול לתת לרכוב- אפילו כששוקלים כמו המשקל שלו?        3]ומה הדין בדיעבד כשהרכיב בהם בנ""א שהיה אסור לו לתת להם לירכב ואירע נזק ויש הוכחה שמחמת השינוי אירע נזק  או כשאין הוכחה ?"	"1]כיון שאין השוכר רשאי להשכיר, אינו יכול להשכיר לשום אדם ואפילו לאדם ששוקל פחות ממנו.                                                    אבל אם רוצה  לתת לאחד מבני ביתו לרכוב עליו, יש בזה חילוק: שמותר לשוכר לתת לכל בניו לרכוב עליהם [אם אין סיבה מיוחדת לתלות שהסכים להשכיר רק לו] -שהרי מצד ההלכה שאין השוכר רשאי להשכיר, מותר - כי השוכר על דעת אשתו ובניו הוא שוכר, ומצד גוף ההשתמשות של בניו, כל משכיר לאיש, נותן אפשרות לרכב לכל איש - וגם כששוקל יותר, יכול להרכיב עליו כל איש אפילו ששוקל יותר ממנו.        אבל לשאר בני אדם שאינם בניו אסור - ומשום שאין השוכר רשאי להשכיר.<br>אם בפני המשכיר נותן לשאר בני אדם לרכוב והמשכיר מתנגד שלא ישכיר לשום אדם חוץ ממנו, המשכיר לא יכול להתנגד לרכיבת כל אדם, אבל יכול להתנגד לרכיבתם של אשה או גוי - לפי  שהשכרתו לא כוללת אותם.[ש""ך סק""ג]                                 גם  אשה יכולה לתת לבתה או לחברתה לרכוב על החמור בפניה או בפני המשכיר ואינו יכול לעכב , כי כששכרה שכרה עבור אשה ואין חילוק בינה לחברתה.<br>2]אינו יכול לתת לגוי או לאשה לירכב ואפילו בפני השוכר.                 3]אם אירע נזק בחמור ,אם יש הוכחה שמחמת השינוי - שנתן לגוי או לאשה לירכב אירע הנזק, לכו""ע חייב השוכר לשלם.                 ואם אין הוכחה שהנזק נוצר מחמת השינוי, כשנתן לאשה לירכב עליו, נחלקו הראשונים והפוסקים האם חייב השוכר לשלם על הנזק: - השו""ע והט""ז פוסקים שחייב והגר""א פוסק כשיטת הרמב""ן הפוטר. ואם נתן לגוי לירכב עליו, מסתפק הש""ך האם זה תלוי במחלוקת הראשונים הנ""ל, או שמא לכו""ע חייב כי הגוי לא חס על ממון ישראל- וכן פוסקים  הנתיה""מ והגר""א."	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכירות/סימן שח/סעיף ב' וג'		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"שכר סבל שישא לו משקל מסויים והעמיס עליו מעל המשקל שסיכם עמו שיעמיס עליו ובלי לספר לו על כך, ולאחר זמן אירע לו מחמת זה נזק-גופני - עד שנצרך לקנות תרופות ולצאת למנוחה:   1] האם צריך לשלם על הנזק - ומה הטעם?   2]על התרופות ועל הפסדת עבודה?        3] והאם יש חילוק בין אם נעשה מיידית הנזק לסבל או שנעשה רק לאחר זמן? [קצוה""ח ונתיה""מ]"	"1.על הנזק, חייב -לריטב""א ולרמ""ה וכך פוסק הקצוה""ח משום גרמי, לנתיה""מ והאו""ש משום ממון המזיק.<br>2]פטור - שהרי מדינא דגרמי ומשום ממון המזיק לא משלם 4  דברים אלא על נזק.<br>3]לריטב""א ולרמ""ה יש חילוק -כי רק כשניזוק לאחר זמן, זה נחשב לגרמי, אבל כשניזוק מיד, הוא נחשב למזיק בידים [-כשמעמיס עליו בידים] ולכן חייב גם על התרופות ועל הפסד העבודה - וכדין 4 דברים, הנתיה""מ סובר שפטור כי מדין ממון המזיק לעולם לא משלם 4 דברים."	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכירות/סימן שח/סעיף ה' וו'		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"שכר סוס עם בעל-עגלה כדי לנסוע בה למרחק הלוך וחזור ובעל-הסוס מוליכו, והשוכר ובעל-העגלה רוצים להעמיס הרבה משא ע""ג הסוס, לכמה ימים יכולים להעמיס השוכר ובעליה - כדי שלא יכביד על הסוס ותתעכב הדרך?  והאם בעל הסוס יכול להניח בגדי החלפה?<br>1]במקום שיש מנהג?         2]במקום שאין מנהג ויש אפשרות לקנות מזון בדרך, מה החילוק בין בעל-העגלה לשוכרו?                 3] על איזה מזון או בגדים בעל-העגלה יכול לעכב על שוכרו שלא יניחנו ע""ג הסוס?       4]כשאין בדרך לקנות, האם קיימת על בעל-העגלה הגבלה בהנחת-המשא?"	"1.כשיש מנהג, הכל לפי המנהג בין במשא של השוכר ובין של בעליה.<br>2.כשאין מנהג, יש חילוק בין השוכר לבין בעליה, שהדרך של בעל-העגלה לקנות מזון ובגדים בדרך, ולכן לא התירו לו להעמיס ע""ג הסוס יותר ממה שהוא צריך ליום אחד, אבל השוכר, אין דרכו לקנות בדרכים ולכן יכול השוכר להעמיס ע""ג הסוס מזון ובגדים כמה שהוא צריך לדרך הלוך ולדרך חזור.   3.על מזון ובגדים שאינם נצרכים לשוכר לצורך הדרך לא להלוך ולא לחזור.     4.כשאין בדרך היכן לקנות, אף בעל-העגלה יכול להעמיס ע""ג הסוס מזון ובגדים שהוא צריך ל2 צדדי הדרך."	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכירות/סימן שח/סעיף ב' וג'		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"שכר סבל לישא לו חפצים והוסיף על המשקל, האם צריך לשלם לו על זה: 1]כשסיכם עמו שישא מקרר במשקל 80 ק""ג וסיכם עמו על מחיר ובסוף נתן לו לישא מקרר בתוספת-משקל של פחות מא' מחלקי 30 ולא אמר לסבל דבר וכן לא אירע דבר לסבל? ומה הטעם?    2] כשסיכם עמו ששוכרו לסבלות ולא סיכמו על המשקל אך זה היה במקום שידוע כמה המשקל שאדם יכול לישא והוסיף על משאו א' מחלקי 30?  3]כשסיכם עמו ששוכרו לסבלות ולא סיכמו על המשקל אך זה היה במקום שידוע כמה המשקל שאדם יכול לישא והוסיף במשאו פחות מא' מחלקי 30?"	"1.חייב - כיון שאע""פ שיכול לישאנו, מ""מ המחיר שסיכם עמו היה על טירחה של 80 ק""ג ולא על מה שהוסיף.[ט""ז]    2. חייב - כיון שבמקום שידוע כמה אדם יכול לישא, ה""ז כמו שסיכמו על משקל מסויים.   3.נחלקו הפוסקים, דעת הב""ח והגרעק""א וכן הוא פשטות השו""ע [סוף סעיף ה'] שמשלם כיון שטרח במה שהוסיף לו במשקל,[ורבא בגמ' ס""ל שא""צ לשלם לו אלא בתוספת של א' מחלקי 30, וע""ז קאמר הרא""ש שלא קיי""ל כוותיה] דעת הט""ז שא""צ לשלם - כי תוספת של פחות מחלקי 30 לא נחשבת לתוספת שצריכים לשלם עליה, אך צת""ב לדעתו מאי שנא מהמקרה [של שאלה 1] שסיכמו על משקל והוסיף פחות מא' מחלקי 30 שמשלם על הכבדת-המשא?"	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/שכירות/סימן שח/סעיף ה' וו'	בשאלה 3 חשוב האם תשובתך מוסכמת?	
