#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	&quot;מצורע חמור מזב וזב חמור מטמא מת, יצא בעל קרי שטמא מת חמור ממנו.&quot; מהיכן יצא ולהיכן לס&quot;ד ומסקנא ?	ס&quot;ד יצא מכלל זב ונעשה כטמא מת שא&quot;צ שילוח מב' מחנות, שהרי הוא קל ממת. ותקשי לריו&quot;ח דבעל קרי משתלח חוץ לב' מחנות.</p><p dir='rtl'>ודחו יצא מכלל טמא מת, דאע&quot;ג דהוא קל ממנו, מ&quot;מ למאי דדמי ליה מדמינן ליה.	<br/>פסחים דף סח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהיכן למדו דבעל קרי משתלח חוץ לשתי מחנות ? (2)</p><p dir='rtl'>[ומנ&quot;ל דלא קאי קרא לעבור בעשה ולא תעשה ?] 	א. וכל זב לרבות בעל קרי.</p><p dir='rtl'>ב. ויצא אל מחוץ למחנה, ולא יבוא אל תוך המחנה.</p><p dir='rtl'>[לס&quot;ד הראשון לשכינה ושני ללויה, למסקנא להפך].</p><p dir='rtl'>ואין לומר דלעבור בעשה ולא תעשה, דא&quot;כ לא בעינן לתיבת המחנה בתרא.	<br/>פסחים דף סח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו מיחוי קרביו ועל שם מה ? (2)	א. נקיבה בסכין שיצא הפרש. ולשון ממחה על הפרש הרך, או לשון מחייה והכאה.</p><p dir='rtl'>ב. הוצאת ליחה היוצאת בדוחק הסכין, ומיחוי לשון דבר מאוס, כמו וחרבות מחים.	<br/>פסחים דף סח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הכוונה וחרבות מחים גרים יאכלו ?	את חרבות המאוסים שהם הרשעים, יאכלו הצדיקים שהם כעת כגרים.	<br/>פסחים דף סח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ורעו כבשים כדברם, ודרשו כמדובר בם, מה מדובר ? לס&quot;ד ומסקנא.	לס&quot;ד - כסיפא דקרא וחרבות מחים גרים יאכלו.</p><p dir='rtl'>והקשה רבא דאי פרושי קא מפרש, לא היה צריך לכתוב ו'.</p><p dir='rtl'>אלא ורעו ג&quot;ש מירעו בשן וגלעד, דהיינו שיחיו מתים, כאלישע ואליהו.	<br/>פסחים דף סח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מניין שעתידים צדיקים להיות מתים ? (2)	א. ורעו כבשים כדברם, ג&quot;ש מירעו בשן וגלעד, דהיינו שיחיו מתים, כאלישע ואליהו.</p><p dir='rtl'>ב. ואיש משענתו בידו, ג&quot;ש מ'ושמת משענתי על פני הנער.'	<br/>פסחים דף סח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה התי' לסתירה, אי 'והנער בן מאה שנה ימות', או 'ובילע המות לנצח' ?</p><p dir='rtl'>[ומאי בעו התם ?]	כאן בישראל כאן בנכרים.</p><p dir='rtl'>ואיירי בנכרים המשמשים איכרים וכורמים לישראל.	<br/>פסחים דף סח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה התי' לסתירה אי &quot;וחפרה הלבנה ובושה החמה.&quot; או &quot;והיה אור הלבנה כאור החמה, ואור החמה יהיה שבעתיים&quot; ? - 2	א. כאן לימות המשיח וכאן לעוה&quot;ב.</p><p dir='rtl'>ב. ולשמואל דאין בין עוה&quot;ז לימות המשיח אלא שיעבוד מלכויות, שניהם לעוה&quot;ב, כאן במחנה שכינה כאן במחנה צדיקים.	<br/>פסחים דף סח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הכוונה דאור החמה יהיה שבעתיים כאור שבעת הימים ?	פי ארבעים ותשע מאור שבעת ימים של עכשיו. דהיינו פי תמ&quot;ג מאור של עכשיו.	<br/>פסחים דף סח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	אי כתיב אני אמית ואחיה, ל&quot;ל מחצתי ואני ארפא ? (3)	"א. כמו שמה שמחצתי ארפא, כך מה שהמתתי אחיה.<p></p><p dir=""rtl"">ב. כשם שמכה ורפואה באחד, כך מיתה וחיים באחד, ומכאן מקור לתחיית המתים מן התורה.</p><p dir=""rtl"">ג. תחילה אחיה עם המכה, ואח""כ ארפא המכה.</p>"	<br/>פסחים דף סח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	היכן מצינו שחביבה מצווה בשעתה ?	שאיברים ופדרים ראויים גם לערב, ואין ממתינים להם עד שתחשך, ודוחים שבת.	<br/>פסחים דף סח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה התי' לסתירה דבמתני' תנן דלרבנן אין חתיכת יבלתו דוחה שבת, ובעירובין אמרינן דחותכים יבלת במקדש ? (2)</p><p dir='rtl'>ומ&quot;ט לא משני דהתם כר&quot;א ?	א. כאן ביד כאן בכלי.</p><p dir='rtl'>ב. כאן בלחה כאן ביבשה.</p><p dir='rtl'>וליכא למימר כר&quot;א, דאיהו שרי גם בכלי.	<br/>פסחים דף סח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מאי קמ&quot;ל מתני' דהכא דאין חותכים יבלתו, יתר על מתני' דעירובין האוסרת בכלי ? (2)	א. גם ביד בלחה.</p><p dir='rtl'>ב. קמ&quot;ל הכא מח' ר&quot;א ור' יהושע.	<br/>פסחים דף סח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה התי' לסתירה דכתיב עצרת לה', וכתיב עצרת תהיה לכם ?	לר&quot;א או כולו לה' או כולו לכם.</p><p dir='rtl'>לר' יהושע חלקהו, חציו לה' וחציו לכם.	<br/>פסחים דף סח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"באלו ימים כו""ע מודו דבעי לכם ומדוע ? (3)<p></p><p dir=""rtl"">ובאיזה עוד יום מצווה לאכול ?</p>"	שבת - דכתיב וקראת לשבת עונג.</p><p dir='rtl'>עצרת - יום שניתנה בו תורה.</p><p dir='rtl'>פורים - ימי משתה ושמחה.</p><p dir='rtl'>ומצווה לאכול גם בערב יוה&quot;כ.	<br/>פסחים דף סח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם יש בלימוד התורה תועלת לאחרים ?</p><p dir='rtl'>ומדוע אמר רב ששת דלימודו לנפשו ?	יש תועלת, דכתיב אם לא בריתי וכו' חוקות שמים וארץ לא שמתי.</p><p dir='rtl'>ומ&quot;מ כי טרח איניש אדעתא דנפשיה טרח.	<br/>פסחים דף סח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ר&quot;א דחה דברי ר' יהושע, דאין לומר יו&quot;ט יוכיח שהתרת מלאכה ולא שבות, דמה ראייה רשות למצווה.</p><p dir='rtl'>מה סברת ר' יהושע, ואיזו עוד תשובה יכל להשיב לדברי ר&quot;א ?	"לטעמיה דחציו לה' וחציו לכם, וגם סעודת יו""ט מצווה.<p></p><p dir=""rtl"">וגם לסברת ר""א יכל להשיב, דמ""מ ק""ו דאם יו""ט שהתרת מלאכה לרשות לא התרת שבות, כ""ש שבת שלא הותרה אלא למצווה.</p><p dir=""rtl"">ור""א דחי דשבות דמצווה עדיפא, ודוחה אף שבת.</p>"	<br/>פסחים דף סח		
