#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"באיזה אופן אמר רבה דמועיל שחרור חצי העבד בשטר אף למ""ד דמשחרר חצי עבדו לא קנה?<br>ומה הקשה ע""ז אביי מסתירת הברייתות?"	"היכא דשחרר חציו והקנה חציו לאחר, דכה""ג דנפיק כוליה מרשותיה שפיר דמי לאשה שאין נשאר ברשותו כלום.<br>והקשה אביי מהא דבחדא ברייתא איתא דהמקנה כל נכסיו לשני עבדיו קנו כ""א מחצה ומשחררים זה את זה, ובאידך דלא קנה. ולכאורה הא רבי והא רבנן, הרי דכה""ג נמי לרבנן לא קנו."	גיטין דף מב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"רבה ס""ל דמשחרר חצי עבדו והקנה חצי קנה לכו""ע, והקשה אביי מהא דהקנה כל נכסיו לשני עבדיו איכא ברייתא דלא קנה.<br>אלו ד' תירוצים נאמרו בזה?<br>ומה הקשו על השניים האחרונים?"	"א. איירי דלא הקנה הכל לשניהם אלא לכל אחד חצי הנכסים (ופרושי קא מפרש) וכה""ג הו""ל משחרר חצי עבדו דלא קנה.<br>ב. איירי כשהקנה לשניהם באותו השטר, וכה""ג ל""מ בג""ש מאשה דדרשינן וכתב לה ולא לה ולחברתה. [וסיפא דחצי חצי איירי כשכתב בב' שטרות].<br>ג. איירי כשהקנה לשניהם בזה אחר זה, דאין החצי השני ניתן לאחר. והקשו דכה""ג מ""ט לא קנה קמא הכל.<br>ד. כיון דכתב עבדי ל""מ משום דגל""ד שאינו משחרר. והקשו מהא דאמרינן בכל נכסי נתונים לעבדי חוץ מאחד מריבוא, דרק בגלל אחד מריבוא ל""מ, אבל לשון עבדי לא מקלקלת, דעבדי דמעיקרא קאמר."	גיטין דף מב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"איתא בברייתא דהמקנה כל נכסיו לשני עבדיו לא קנו, ובסיפא איתא דכן הדין באומר חצי חצי.<br>האם ברישא נמי איירי באומר חצי חצי? ומאי קמ""ל טפי מרישא? (לאביי ולתירוץ רבה).<br>ולצד דמוקמינן לברייתא דאיירי בכתב שניהם בשטר אחד, מ""ט הוצרכו לומר דיש חיסרון בחצי חצי, בלא""ה ל""מ משום דהוי לה ולא לה ולחברתה?"	"אביי סבר דבסיפא באומר חצי וברישא בכותב הכל, ואע""ג דלא איצטריך, תנא סיפא לפרושי לרישא דאיירי בכותב הכל.<br>ורבה תירץ דהכל איירי בכותב חצי, ופרושי קא מפרש.<br>ולצד דאיירי ברייתא בכתב שניהם בשטר אחד, חסורי מחסרי וה""ק, בד""א בשטר אחד אבל בב' שטרות מהני. ובכותב חצי אף בב' שטרות ל""מ."	גיטין דף מב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מי שחציו עבד וחציו בן חורין, היכא דחבלו בו מי מקבל הדמים? (פרט).<br>ואיך הדין לעניין היתר בשפחה ובבת חורין? ומ""ש?"	היכא דהוא במכה העשויה לחזור, יום של רבו לרבו, יום של עצמו לעצמו. ואם אינה עשויה לחזור או במיתה דכליא קרנא, חולקים הדמים.<br>לעניין שפחה ובת חורין ודאי הוא אסור בכל הימים, דלעניין איסורא לא שייכא חלוקה.	גיטין דף מב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה ההכרח להעמיד את הא דנגחו שור יום של רבו לרבו יום של עצמו לעצמו, במכה שסופה לחזור?<br>ובמכה שסופה לחזור האם משלם נזק או שבת? (לאביי ורבא).<br>ואיך יפרש רבא מימרא זו דהשור משלם? (2)	"דהיכא דכליא קרנא חולקים הדמים, כדאמרינן דאם הרגו שור משלמים חצי קנס לאדון וחצי כופר ליורשים.<br>לאביי משלם נזק (ובעבד לאדון) על הפסד האומנות העיקרית וגם שבת קטנה (במה שאינו יכול לעבוד כשומר קישואים) מדין שבת. לרבא כל התשלום הוא מדין שבת של כל יום ויום.<br>ולרבא אין השור ראוי לשלם דאין השור משלם שבת. וצ""ל דהך מימרא לא איירי בשור שנגחו, אלא כגון שהכהו אדם.<br>או דמימרא היא, ורבא לא ס""ל כוותה."	גיטין דף מב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהם הצדדים בספק הגמ' האם מעוכב גט שחרור יש לו קנס?<br>ומדוע אין לפשוט מהא דחציו עבד וחציו בן חורין מקבל האדון חצי קנס אף דכופים אותו לשחררו?<br>ומהא דהפיל את שן עבדו וסימא את עינו, יוצא לחירות ונותן לו דמי עינו, הרי דהחבלה לעבד אף שהוא מעוכב גט שחרור?	"האם כיון שאינו קנינו לאו אדון הוא וכתיב יתן לאדוניו, או כיון דמחוסר גט שחרור אדון קרינן ביה.<br>והא דחציו עבד י""ל כמשנה ראשונה דאין כופים לשחררו.<br>והא דנותן דמי עינו אפשר להעמיד כמ""ד דיוצא בשן ועין א""צ גט שחרור."	גיטין דף מב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם יוצא בשן ועין וראשי איברים צריך גט שחרור?	"לר' ישמעאל ר""א ור""ע צריך גט שחרור.<br>לר""מ ור""ט א""צ.<br>המכריעים לפני חכמים אמרו דבשן ועין א""צ דהתורה זיכתה לו בהדיא, ובשאר ראשי איברים צריך."	גיטין דף מב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הצד דמעוכב גט שחרור אינו אוכל בתרומה?<br>ומדוע אין להוכיח שאוכל, מהא דב' ולדות שנתערבו אוכלים בתרומה אף שאינם משתעבדים זה בזה?	"דלא מקרי קניין כספו כה""ג.<br>ושאני התם דאם יבוא אליהו ויברר ישתעבד בו, ולהכי קניין כספו קרינן ביה."	גיטין דף מב		
