#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ג. 1 השותפין שרצו לעשות מחיצה וכו' מה הנידון, אם אינם מסכימים עכשיו, שיחזרו בהם (לתוס' לל&quot;ב, לרש&quot;י לקמן אף לל&quot;ק)?	שקנו מידם, ולא די בקנין בעלמא דהוי קנין דברים אלא שקנו ברוחות, ורב אשי אמר שזה הלך בתוך שלו וזה הלך בתוך שלו.	בבא בתרא ג.		א'
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"ג. 2 מהו גויל, גזית, כפיסין ולבנים, ומנין שכן הוא?<p dir=""rtl"">כמה טיט או ריכסא (אבנים דקות וטיט) נותנים ביני אורבי?</p>"	"גויל - אבני דלא משייפן, גזית - אבני דמשייפן וכן מצינו בשלמה &quot;כל אלו אבנים יקרות כמידות גזית מגררות במגרה מבית ומחוץ&quot;. כפסיסין - אריחים (היינו אריח חצי לבנה טפח וחצי, ובונים משני אריחים וממלאים באמצע בטיט או בריכסא), לבינין - ליבני. אף שאין הוכחה לכל הדברים שכן הם, כך גמירא לן.<p dir=""rtl"">מדאמרו מקום שנהגו לבנות כפיסים זה נותן טפחים וזה נותן טפחים ש&quot;מ ביני אורבי טפח, א&quot;ד ה&quot;מ בטיט אבל בריכסא בעי טפי, א&quot;ד ה&quot;מ בריכסא אבל בטיט די בפחות מכן.</p>"	בבא בתרא ג.		א'
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"ג. 3 אמה טרקסין דהוי במקדש ראשון כיצד החזיקה בגובה ל' אמה?<p dir=""rtl"">מדוע בבית שני לא עשו אמה טרקסין אלא ב' פרוכות?</p>"	"אף שלד' אמות צריך גזית של ה' טפחים כאן כיון שהיה עוד טפח והוי ו' טפחים הצליח להחזיק עד ל' אמה.<p dir=""rtl"">אבל בבית שני שהיה גבוה יותר לא די ברוחב ו' טפחים להחזיקו, אין לומר לעשות חלקו בבנין וחלקו בפרוכת, דגמירי, או כולו בבנין כמקדש, או כולו בפרוכת כמשכן.</p>"	בבא בתרא ג.		א'
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ג. 4 &quot;גדול יהיה כבוד הבית הזה האחרון מן הראשון&quot; גדול במה?	רב ושמואל וא&quot;ל ר&quot;י ור&quot;א: חד אמר בבנין וחד אמר בשנים, ותרוויהו איתנהו בהו.	בבא בתרא ג.		א'
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ג: 1 כשאמרה המשנה מידות הבנין בגויל גזית וכד' האם זה כולל את הסיד או לא?	ר&quot;נ בר יצחק אמר שמסתבר שהן וסידן קאמר, דאם לא, לא הביאה המשנה מידה לסיד, ודוחה הגמ' שאינו מוכח, דאיכא למימר כיון שאינו טפח ולא חזי לאיצטרופי לטפח לא תני. (מכל מקום כתבו הרי&quot;ף והרא&quot;ש דאסיקנא בגמ' דהן וסידן קאמר).	בבא בתרא ג:		א'
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ג: 2 האם מותר לשבור בית כנסת כדי לבנות חדש ומדוע, ומתי הדין שונה?	"אמר רב חסדא לא ליסתור איניש בי כנישתא עד דבני בי כנישתא אחריתי, איכא דאמרי משום פשיעותא ואיכא דאמרי משום צלויי, איכא בינייהו דאיכא דוכתא לצלויי (אצלנו הגרסא דאיכא בי כנישתא אחרינא, וע' בתוס' לתירוץ אחד שאם יש עוד בית כנסת לא חישינן אף לפשיעותא).<p dir=""rtl"">מרימר ומר זוטרא סתרי ובנו בי קייטא בסיתווא ובנו בי סיתווא בקייטא (ע' בתוס' מדוע, וברא&quot;ש פי' משום דס&quot;ל משום צלויי אבל שאר השיטות דלקמן סוברים משום פשיעותא).</p><p dir=""rtl"">אפ' אם כבר אספו כסף לבית כנסת חדש ואפ' קנו קורות וכד' חישינן שמא יתרמי להו פדיון שבויים ויתנו לזה, אבל אחר שכבר בנו אין לחוש דדירתא דאנשי לא מזבני.</p><p dir=""rtl"">אם חזי תיוהא, מותר לשבור ולבנות.</p>"	בבא בתרא ג:		א'
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ג: 3 מדוע הציע בבא בן בוטא להורדוס לבנות את בית המקדש וכיצד היה מותר לו (שאין משיאים עצה לרשע, שאין סותרים בית הכנסת ע&quot;מ לבנות חדש)?	"הורדוס הרג את כל החכמים מפני שדרשו &quot;מקרב אחיך תשים עליך מלך&quot;, אחר שראה שבבא בן בוטא מאוד זהיר בלשונו התחרט ורצה תקנה, הציע לו בבא בו בוטא שיבנה את בית המקדש משום שהוא כיבה אורו של עולם שנאמר &quot;כי נר מצוה ותורה אור&quot; יעסוק בבנינו של עולם שנאמר &quot;ונהרו אליו כל הגויים&quot; א&quot;ד הוא סימא עינו של עולם שנאמר &quot;והיה אם מעיני העדה&quot; ילך ויעסוק בעינו של עולם כדכתיב &quot;הנני מחלל את מקדשי גאון עוזכם מחמד עיניכם&quot;.<p dir=""rtl"">אף שאין מציעים עצה לרשע כמו שמצאנו שדניאל נענש שנתן עצה לנבוכדנאצר, כאן שאני, אב&quot;א דעבד חייב במצות, ואב&quot;א בנין בית המקדש בלא מלכות לא נבנה.</p><p dir=""rtl"">אף שאין שוברים בית הכנסת עד שלא בונים חדש, כאן אב&quot;א תיהוא חזי ביה, אב&quot;א שאני מלכות דלא הדרא ביה.</p>"	בבא בתרא ג:		א'
