#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"יב. 1 נשא אשה נשואה האם יכול לטעון טענת בתולים כשיש עדים שלא התיחדה עם הראשון וכשאין, ומדוע?<p dir=""rtl"">והאם יש לחשוש שזנתה תחת השני?</p>"	"אין לה טענת בתולים. לרבה שאפ' כנסה בחזקת בתולה ונמצאת בעולה כתובתה מנה, לרב אשי בעלמא יתכן שאין לה כלום וכאן כיון שהיתה נשואה כתובתה מנה, לל&quot;ק אפ' בעדים (אינו סומך עליהם לגמרי), לל&quot;ב רק בלא עדים אבל אם היו עדים סמך עליהם ואין לה כלום.<p dir=""rtl"">ודוקא שקדשה ונשאת לאלתר, אבל בלא זה חישנין שמא תחתיו זינתה (לרש&quot;י בין לרבה בין לרב אשי, ולר&quot;י רק לרב אשי ע&quot;ש).</p>"	כתובות יב.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"יב. 2 האם בכל יהודה היו מיחדים את החתן ואת הכלה ומהיכן שמענו זאת?<p dir=""rtl"">ומה הביאור בברייתא 'ביהודה בראשונה היו מייחדים ובגליל לא היו עושים כן, ביהודה בראשונה היו מעמידם להם שושבינים וכו' וכל שלא נהג כמנהג הזה אינו יוכל לטעון טענת בתולים' (3)?</p>"	"ביהודה גם מקומות מקומות היו, כדקתני במתניתין 'האוכל אצל חמיו ביהודה' משמע שאין זה כולם, וכן בברייתא איתא שהיו מייחדים ואח&quot;כ איתא מעמידים שושבינים ואם כבר ייחדו שושבינים למה.<p dir=""rtl"">כל שלא נהג&nbsp;&nbsp;- אביי: דקאי על יהודה, ותני כל שנהג הינו שהתיחד אינו יכול לטעון, רבא: על הגליל, שלא נהג מנהג גליל אלא מנהג יהודה. רב אשי על הספיא, ותני כל שלא מושמש שאם לא בדקו אותו שלא שיקר אינו יכול לטעון.</p>"	כתובות יב.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	יב. 3 כמה כתובת כהנות בתולות ואלמנות?	"לבתולה - בית דין של כהנים היו גובים ארבע מאות זוז ולא מיחו בידם חכמים.<p dir=""rtl"">אלמנה&nbsp;&nbsp;- בתחילה השאירו אותה כישראלית מנה, ראו שמזלזלים בהן תקנו מאתים, ראו שפורשים מהם, החזירו הדבר ליושנו שכתובתה מנה.</p>"	כתובות יב.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	יב: 1 משפחות מיוחסות שבישראל האם יכולים לעשות עצמם ככהנים לענין כתובה?	אמר רב יהודה אמר שמואל לא ב&quot;ד של כהנים בלבד אלא אפ' משפחות מיוחסת שבישראל אם רצו לעשות ככהנים עושים, ואפ' בת ישראל לכהן שמעלה לכהונה נותן ד' מאות זוז.	כתובות יב:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"יב: 2 הנושא את האשה ולא מצא לה בתולים, היא טוענת ברי אחר הקידושין נאנסתי ונסתחפה שדך והוא אומר שמא היה קודם וזה מקח טעות, כמה כתובתה?<p dir=""rtl"">הטוען את חברו מנה לי בידך וזה אומר איני יודע האם חייב?</p>"	"בבתולה שהיא ברי והוא שמא - נחלקו ר&quot;ג ור&quot;א אומרים נאמנת ור' יהושע אומר אינה נאמנת. בטוען את חברו ברי והנטען שמא - רב יהודה ורב הונא אמרו חייב ברי עדיף, רב נחמן ור' יוחנן אמרו פטור מוחזק עדיף.<p dir=""rtl"">רב יהודה ורב הונא: ודאי כר&quot;ג ודלא כר' יהושע. רב נחמן ור' יוחנן: אביי אמר כר&quot;י ולא כר&quot;ג, אבל מסתבר שאינו כן ואף ר&quot;ג יודה או משום שכאן אין מיגו&nbsp;&nbsp;או משום שיש לה חזקת הגוף של בתולה (באשה המיגו דיכולה לומר מוכת עץ אני ובמוכת עץ יכולה לומר תחתיך ולר' יוחנן אין טענה זו).</p><p dir=""rtl"">קימ&quot;ל הלכה כרב נחמן בדיני, ובאשה אמר רב יהודה אמר שמואל הלכה כר&quot;ג {מכאן שר&quot;נ אמר אף לר&quot;ג}. </p>"	כתובות יב:		
