#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם צריך להשתדל לעשות עיסה כשיעור חלה?	"כן, ויש בזה כמה טעמים:<br>1) חיישינן שמא אח""כ יצטרף בסל ויבא לידי חיוב (רא""ש ביצה פ""א סי' י""ג, ט""ז ס""ק ב', מ""ב ס""ק ד')<br>2) שמא יפריש חלה בפחות משיעור ויהא ברכה לבטלה (כל בו, לבוש, ח""י ס""ק א', מ""ב ס""ק ד')<br>3) מבואר בגמ' פסחים (מ""ח ע""ב) דיש איסור להפקיע עצמו ממצות חלה (ח""י ס""ק ב', ביה""ל ד""ה ומוטב) {ונראה דזהו אם בעצם רוצה לאפות הרבה אלא שעושה הערמה לחלק העיסות אבל אין איסור כלל לאפות רק חצי עשרון וכדומה אם אינו צריך יותר}"	סימן תנז סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה יעשה אם עשה הרבה עיסות שכל אחד פחות משיעור חלה 1) קודם אפייה 2) אחר אפייה?	"1) יקרב העיסות עד שנשכו וידבקו מעט זו מזו עד שאם יתפרדו יתלשו אחד מחברתה מעט (מ""ב ס""ק ג'), ויש נוהגין לחתוך החלה משתי העיסות יחד, וביאר הח""י (ס""ק ד') בשם אביו דלפעמים אינם נדבקים יחד וע""י חוזק החיתוך נדבקין זה בזה (שעה""צ ס""ק ב') [ואם העיסות קשות ואינם נדבקים צריך לעשות צירוף כלי או כיסוי מפה, וזה מהני אפי' כשהם עיסות (מ""ב ס""ק ג')] 2) יתנם בסל אחד והסל מצרפן [כשמפריש אחר אפייה לא יאמר ""מן העיסה"" בברכה (לקט העומר פ""י הע' י""ט)]"	סימן תנז סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם עדיף לצרפן קודם אפייה או אחר האפייה?	"קודם אפייה דכתיב ראשית עריסותיכם (ב""י, מג""א ס""ק ב', מ""ב ס""ק ה'), אמנם כשאופין מצות לפסח הזמן בהול נוהגין להפריש אחר האפייה (חיי""א כלל קכ""ח סע' ל""ז, ערוה""ש סע' א') [דלא כדרכ""מ (ס""ק ב') דכתב דאפי' כשאופין מצות בפסח יפריש קודם אפייה (ר""ד יפה)], וזהו נמי כוונת המחבר דכתב דזהו הדרך היותר נכון וכמ""ש הגר""א (ס""ק ה') {אבל אם עושה כשיעור חלה יכול להפריש החלה מיד כשהיא עיסה דאין בה שיהוי זמן להפריש כשא""צ לצרפה עם עיסה אחרת (ר""י באק)}"	סימן תנז סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו צירוף סל?	"כולם בכלי אחד, ואיבעיא דלא איפשיטא בגמ' (פסחים מ""ח ע""ב) אם נתנם על לוח שאין לו בית קיבול, ולכן צריך ליזהר שלא יצא שום דבר למעלה מדופני הכלי [ולפי הרמ""א (יו""ד סי' שכ""ה) היינו דוקא שכל הככר לא יצא למעלה, אבל הש""ך (ס""ק ד') הביא שהב""ח חולק, והחכמ""א (שערי צדק פי""ד סע' י""ד) חושש להב""ח לכתחילה, וכן פסק השבט הלוי (ח""ד סי' קמ""ה) דלענין ברכה יש לחוש להב""ח], ואם הם יוצאים למעלה מהני לכסות אותם במפה, ובדיעבד אם הפריש חלה ממה שעלה למעלה מדופני הכלי הפמ""ג מסתפק אבל הביה""ל (ד""ה שיתן) מקיל דהסמ""ג ס""ל דהאיבעיא דגמ' הוא דוקא בלוח שאין בו תוך כלל אבל כלי שיש בו תוך מה שיוצא למעלה כמונח למטה דמיא."	סימן תנז סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם הככרות צריכים ליגע אהדדי בתוך הסל?	"הט""ז (ס""ק ב') מקיל אבל הב""ח וגר""א מחמירים כהרא""ש [דס""ל דצריכים ליגע מדין צירוף אבל מדין מוקף א""צ ליגע], והכריע הח""י (ס""ק ז') דלכתחילה צריכים ליגע אבל בדיעבד מהני אפי' בלא נגיעה דהכל בו כתב דאויר כלי מצרפן וא""צ ליגע וכן הוא סתימת הטור ושו""ע דלא הזכירו נגיעה כלל (מ""ב ס""ק ז', שעה""צ ס""ק ט'), וכתב דרך אמונה (הל' ביכורים פ""ו בציונים ס""ק ש""א) בשם ריש""א שיפריש בלא ברכה {אכן, מערוה""ש (סע' י""ב) משמע דאפי' אם אינם נוגעים יכול לברך דכתב דמעיקר הדין א""צ נגיעה ורק נוהגין שנוגעים}"	סימן תנז סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם כלים אלו נחשבים כצירוף כלי: 1) כלי שאין לה ד' דפנות 2) garbage bag (ניילון) 3) ארון המחובר לקרקע 4) מקפיא?	"1) כתב דעת קדושים (יו""ד סי' שכ""ה סע' א') דצריך כלי שיש לו ד' דפנות 2) כן (דרך אמונה הל' בכורים פ""ו ס""ק קל""ד בשם ריש""א) 3) לא (מהרש""ם) 3) רשז""א (שש""כ פמ""ב הע' ל""ט) מסתפק, ונוהגין להקל (מנח""י ח""ח סי' ק""ט)"	סימן תנז סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בעיסות של שני בני אדם?	"לא מהני צירוף סל להצטרפן לשיעור (דרכ""מ ס""ק א', שו""ע יו""ד סי' שכ""ו סע' ד'), אמנם אם דעתם לצרפן ביחד כדי להפריש חלה ממנו יש מח' אם הכלי מצרפן, הרבה סוברים דמצרפן ויכול להפריש בברכה דהוי כמו עיסה של שותפים דחייב בחלה (מנח""ש ח""א סי' ס""ח אות ו', שבט הלוי ח""ב סי' קע""ט אות ה'), והמנח""י (ח""ח סי' מ""ב) ס""ל דיפריש בלא ברכה דאין זה עיסה של שותפות דכל אחד מקפיד על מצותיו שקיבל שלא יתערבו (עי' פסק""ת אות ד')"	סימן תנז סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם מקפיד על נגיעתם?	"אין כלי מצטרפן (יו""ד סי' שכ""ו סע' א'), אמנם אם אינו מקפיד על נגיעתם אבל מקפיד שלא יתערבו יחד יש בזה מח' אחרונים, הבית מאיר (סע' א' אות ח') ומקור חיים (ס""ק א') ס""ל דמצטרפין, אבל הישועות יעקב ויד אפרים (סי' תק""ו) ושבט הלוי (ח""ח סי' קי""ז) ס""ל דאינם מצטרפין [ועי' בחלקת בנימין (יו""ד סי' שכ""ו ס""ק כ""ב) דאפי' הבית מאיר ס""ל דמצטרפין רק לאחר שנאפו אבל כשהם עיסות אין מצטרפין כשמקפיד שלא יתערבו]. ופשוט דאם יש שיעור לכל אחד יכול להפריש מזה על זה אם הם מוקפים אע""פ שהוא מקפיד עליהם כל זמן שהם מאדם אחד (רמ""א יו""ד סי' שכ""ו סע' א')"	סימן תנז סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם הסל מצרפן שלא בכוונה?	"מבואר מתוס' רבינו פרץ (פסחים מ""ח) דצריך כוונה, אבל הדעת קדושים (יו""ד סי' שכ""ה סע' א') והמקדש מעט (שם ס""ק ה') מדייקים מהרא""ש דא""צ כוונה אבל אם מכוין בפירוש דאינו רוצה שיצטרפו אינם מצטרפין (דרך אמונה הל' ביכורים פ""ו ציונים ס""ק שי""ב)"	סימן תנז סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו כיסוי במפה?	"הפמ""ג ס""ל דגם צריך להיות מעוטף במפה מלמטה ומלמעלה [אלא שיכולים להיות קצת מגולות מצדדין] אבל לא מהני לכסותם לבד, אכן הביה""ל (ד""ה והסל) מדייק מסמ""ק ומחה""ש דמהני כיסוי לבד [וה""ה דמהני לכפות כלי על המצות], וצ""ע למעשה, אבל פשוט דאם הוא בכלי אע""פ שעולה למעלה מהני לכסותם דבזה יש לצרף שיטת הסמ""ג דא""צ כיסוי כלל"	סימן תנז סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה הדין אם כל עיסה ועיסה הוי בכלי בפנ""ע?"	"לא מהני לקרבן להדדי אלא צריך לכסותם במפה אחד (מ""ב ס""ק ז') {וש""מ דמהני כיסוי במפה אפי' אם כל אחד בכלי בפנ""ע, ונראה דגם מקרי נוגעים אהדדי שהכלים נוגעים אהדדי [אבל לכאורה לפי הפמ""ג צריך לעטפם במפה], וכן נקט המנח""י (ח""ח סי' ק""ט) וכדמבואר משעה""צ (ס""ק י""ד) דנגיעה ע""י כלים מקרי נגיעה, וכ""כ חלקת בנימין (יו""ד סי' שכ""ה ס""ק י""ד וציונים ס""ק מ""ז ונ""ז), אכן רשז""א (שש""כ פמ""ב הע' ל""ט) ס""ל שצריך להיות נוגעים ממש אבל לכו""ע העטיפה שסביב הלחם אינם מפסיקים (דרך אמונה הל' בכורים פ""ו)}"	סימן תנז סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם יש שיעור חלה לכל עיסה ועיסה?	"הב""י הביא מח' אם עדיף להפריש חלה אחת לכולם [דבזה""ז שורפין החלה] או חלה על כל עיסה ועיסה, ולהלכה כתב הדרכ""מ (ס""ק ב') דנוהגין להפריש מכל עיסה ועיסה, ולגבי הברכה סגי בברכה אחת אם לא הסיח דעתו בינתים (מג""א ס""ק א'), ויש נוהגין לכבד אשה אחרת לברך על כל עיסה (ח""י ס""ק ג', מ""ב ס""ק ד') {וש""מ דאין זה ברכה שאינה צריכה, ונראה דה""ה כשהוא קובע מזוזות על ביתו יכול לכבד חבירו לברך על מזוזה אחד, וכן מבואר במ""ב לעיל (סי' תל""ב ס""ק י""א) דדוקא בבדיקת חמץ אין חבירו יכול לברך אח""כ דהוא מצוה אחת ממש}"	סימן תנז סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם צריך לכפל העיסה בשעת הפרשה?	"יש נוהגין לעשות הכי דאמרינן דצריך לקרב העיסות, אבל טעות הוא דהתם מיירי בשתי עיסות ולא בעיסה אחת (של""ה, מג""א ס""ק א', מ""ב ס""ק ד')"	סימן תנז סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם צריך להפריש מן מוקף?	"בחלת ארץ ישראל צריך להפריש מן המוקף לכתחילה אבל בחלת חו""ל הקילו דא""צ להפריש מן המוקף אם היו ביחד בעיסה אחת אבל אם רק צרפן ע""י סל וכדומה אינו חיבור גמור ואפי' בחו""ל צריך להפריש מן המוקף לכתחילה {ונראה דאם נשכו העיסות אהדדי הוי כעיסה אחת ותו לא צריך מן המוקף}, ואפי' אם היה שיעור לכל עיסה בפנ""ע מ""מ צריך מן המוקף בשעת הפרשה כיון שאינם מעיסה אחת (מ""ב ס""ק ו') [ובאמת זהו שיטת הח""י, אבל הט""ז (ס""ק ב') מקיל דכל זמן שצרפן בכלי נעשין כעיסה אחת וא""צ מן המוקף (שעה""צ ס""ק כ""ג), והמ""ב חושש לכתחילה להח""י, וכן נקט הערוה""ש (סע' ח'), ועוד יש להדגיש דיש שיטת תוס' (ביצה ט' ע""א, בכורות כ""ז ע""א) דס""ל דאפי' בעיסה אחת בעי מן המוקף אלא שנתקיים במקצת העיסה וממילא כשיש הרבה ככרות מהרבה עיסות סגי לשייר מקצת מכל עיסה ועיסה ואח""כ יפריש חלה אחת ומהני לכולם, וכן הכריע המ""ב לקמן (ס""ק י') להקל כתוס' בצירוף שיטת הט""ז דמקיל לגמרי (וכמ""ש השעה""צ ס""ק כ""א)]"	סימן תנז סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה נחשב מן המוקף 1) כשאינם בכלים 2) כשהם בכלים?	"1) כל הבית נחשב מן המוקף [היינו כל החדר (דרך אמונה הל' תרומות פ""ג ס""ק קנ""ג)] (מ""ב ס""ק ז') 2) צריכים להיות פתוחים למעלה וגם קרובים להדדי [היינו שיגעו זה את זה (גר""א יו""ד סי' שכ""ה ס""ק ח'), וכן מבואר בח""י (ס""ק ז')] אבל סתומים לא מקרי מוקף (מ""ב שם, שעה""צ ס""ק י""ג)"	סימן תנז סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם יש חילוק כשמפריש חלה כשאופין מצות לפסח?	"המג""א (ס""ק א') הביא דרישה ביו""ד (סי' שכ""ח) דיש נוהגין לומר בנוסח הברכה להפריש תרומה חלה מצה מן העיסה דמדקדקין יותר בפסח לומר נוסח הברכה שיש בתוכה המצוה, וגם מדקדקין לעשות החלה מצה כדי שיהא כעין העיסה, והמהר""ל נהג לשרוף החלה מיד קודם שבא לידי חימוץ"	סימן תנז סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לאכול מן הבצק קודם שמפריש חלה ממנו?	"נראה דמותר בכל אופן, אם היא בלילה רכה פשוט דמותר לאכול דעדיין אינו מחויב בחלה, ואם היא בלילה עבה אם אין בה שיעור מותר לאכול דעדיין אינו מחויב בחלה ואם יש בה שיעור הוי עיסה אחת וא""צ מן המוקף ומותר לאכול [בחו""ל], ולפי הכרעת מ""ב בסמוך יש להקל אפי' אם לא היו מעיסה אחת אלא שצרפן בסל מותר לאכול ממנה קודם הפרשה כל זמן שהוא משייר מקצת מאותה עיסה"	סימן תנז סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם שכח מלהפריש חלה כשהיה עיסה ועכשיו כולם נאפו?	"אם היה עיסות הרבה [וכל אחד היה בו שיעור] צריך להפריש מן המוקף וכולם יהיו בבית אחד, ואם היה רק עיסה אחת יכול להפריש ממנה אפי' שלא מן המוקף (מ""ב ס""ק י')"	סימן תנז סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"אם שכח להפריש מערב יו""ט האם מותר להפריש ביו""ט 1) אם לא היה חל עליו החיוב מערב יו""ט 2) אם חל עליו החיוב מערב יו""ט?"	"1) אם לא היה שיעור מערב יו""ט ועכשיו ביו""ט נצטרפו בכלי וכדומה רוב אחרונים ס""ל דמותר להפריש החלה ביו""ט דהוי כאילו נילוש ביו""ט [ודלא כא""ר דמפקפק דהיה יכול לצרפן מערב יו""ט משא""כ כשנילוש ביו""ט טוב יותר פת חמה] (ח""י, מ""ב ס""ק י'), אבל יו""ט שחל בשבת אינו יכול ללוש ולפיכך אינו יכול להפריש החלה (פמ""ג, שעה""צ ס""ק י""ט) 2) אם כבר חל עליו החיוב מערב יו""ט [כגון שנצטרפו בכלי או היה שיעור בעיסה] אסור להפריש חלה ביו""ט אבל יכול לאכול מכל עיסה ועיסה ולשייר מעט [וצריך שתהא גדולה כדי שיהיה לה הכירא אחר הפרשה דכתיב ראשית דבעינן שיהיו שיריה ניכרין (תוס' ביצה ט' ע""א)] עד אחר יו""ט ואז יפריש [בברכה (שע""ת ס""ק ד', בית מאיר, ערוה""ש יו""ד סי' שכ""ג סע' ג'), דלא כשש""כ (פי""א סע' כ""ט)], ואם נתערבו כל המצות ואינו יודע איזהו המצות מעיסה אחת כתבו תוס' ביצה (ט' ע""א) דצריך לשייר מכל מצה ומצה ואחר יו""ט יצטרפו כל החתיכות בכלי אחד ויקח חלה מן חתיכה אחת ויכוין לפטור כל השלימות [והקשה הבית מאיר איך מהני על מה שאכל כבר דזה לא היה מן המוקף ועדיף טפי לשייר מכל חתיכה וחתיכה ובזה פוטר כל השלימות דהם ודאי מן המוקף, ואפ""ה הכריע השעה""צ (ס""ק כ""א) כתוס' דבלא""ה יש שיטת הט""ז דס""ל דצירוף סל הוי כעיסה אחת {ר""ל, הבית מאיר ס""ל דעיסה אחת לא בעי מן המוקף כלל אבל מעיסה לעיסה צריך מן המוקף לכל העיסה ועל כן צריך להפריש חלה מכל עיסה ועיסה, אבל המ""ב פסק כתוס' דס""ל דאפי' בעיסה אחת צריך מן המוקף אלא דסגי במקצת העיסה וה""ה מעיסה לעיסה סגי אם הוא מן המוקף במקצת ועל כן סגי להניח מעט מכל עיסה ולהפריש חלה אחת מהם בסוף, ויש שיטת הט""ז דס""ל דע""י צירוף סל הוי כעיסה אחת וממילא א""צ מן המוקף (כבית מאיר) או סגי במוקף במקצת (כתוס'), והכריע המ""ב להקל כתוס' בצירוף שיטת הט""ז}] (מ""ב ס""ק י', שעה""צ ס""ק כ""ב, ערוה""ש סע' י'), ואח""כ כתב המ""ב (ס""ק י') עוד עצה מתוס' שילוש עיסה קטנה ביו""ט ויצטרפן עם המצות בסל אחד כדי דיתחייב בחלה ויכול להפריש מעיסה זו על כולם דחיוב זה בא עכשיו ביו""ט ועצה זו עדיף מראשון דבזה יוצא אפי' להח""י דס""ל דע""י צירוף כלי אינו נעשה כעיסה אחת (שעה""צ ס""ק כ""ג), אכן, המ""ב לקמן (סי' תק""ו ס""ק כ""ו ושעה""צ שם ס""ק מ""ג) כתב דלכתחילה לא ילוש פחות מכשיעור ומצטרפה לעיסה אחרת ביו""ט דנראה כאילו מפריש חלה מעיסה שנלוש לגמרי מערב יו""ט."	סימן תנז סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם שכח להפריש חלה ממצה כתושה (matza meal)?	"כתב הערוה""ש (סע' י""א) דקשה לידע לשייר מכל עיסה ועיסה, וגם אין אנו מורגלים לאפות עוד עיסה בפסח, אלא לכתחילה ישאול מצה כתושה משכנו וישלם לו בחוה""מ, ואם א""א בענין אחר יש לשייר מקצת ולסמוך שיש בילה והוי כל הכתושים כחתיכה אחת, אכן האג""מ (או""ח ח""ד סי' צ""ז) מחמיר במצה כתושה דאינו יכול לאוכלה אם יש חשש שמא לא ישארו כלום מאותה עיסה"	סימן תנז סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם נתערבו ככרות שכבר הופרשו חלה עם ככרות שעדיין לא הופרשו חלה?	"כתב הרמ""א דצריך להפריש חלה מכל ככר וככר מספק א""נ ילוש עוד עיסה כשיעור וכל הככרות יהיו מן המוקף [בבית] ויפריש חלה מן העיסה חדשה (מ""ב ס""ק י""ב), ופשוט דאם מכיר אחד מהככרות דעדיין לא הופרשו יכול להפריש ממנו"	סימן תנז סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם איכא עצה אם שכח להפריש מערב יו""ט ורוצה לאכול רק ביו""ט שני?"	"כתב האג""מ (או""ח ח""ד סי' צ""ז) דיפריש ביו""ט ראשון על תנאי דהוא חול, וגם ביו""ט שני יפריש בתנאי וממ""נ מותר ביו""ט שני, ויברך ביו""ט שני דאנן בקיאים בקביעי דירחא והעיקר יו""ט הוא יום הראשון {ונראה דה""ה לגבי נתינת לולב לתינוק על תנאי ביו""ט ראשון, ואין זה דומה לעירוב תבשילין ועירוב תחומין דאמרינן דמתנה ומערב בלא ברכה דהתם א""צ לערב אלא משום יו""ט שני}"	סימן תנז סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה הדין בא""י אם שכח להפריש החלה?"	"צריך לשאול מצה מחבירו, ואם א""א בענין אחר יש היתר ע""פ הפמ""ג (סי' תק""ו א""א ס""ק ח') להפריש חלה ביו""ט דמצוה דאורייתא דאכילת מצה דוחה איסור דרבנן דהפרשת חלה, ויש עצה ממנח""י (ח""ד סי' נ""ט אות ב') שהמרא דאתרא יכוין להפריש חלה על כל מי ששכח להפריש חלה ומהני אפי' שלא מן המוקף"	סימן תנז סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מהו העצה למי שצריך להפריש חלה ביו""ט של פסח?"	"1) לכתחילה יעשה כר' אליעזר ולא יקרא עליה שם עד אחר שתאפה, ואם רוצה להפריש חלק מעיסה תחילה יזהר שלא יכוין לשם חלה אלא יקראנה עוגה בעלמא ורק לאחר האפייה יקרא עליה שם וזה מותר מפני שביכלתו ליטול חלה מעט מכל מצה [דאילו קורא שם תחילה תו לא מצי לאפותה ביו""ט דאינו אוכל נפש בזה""ז ואינו יכול לשייר דעובר עליו ב""י וב""י דהוי כשלו דאי בעי מתשיל עליה והוי חולין, ואינו יכול לשרפו קודם לכן דאין שורפין קדשים ביו""ט (ב""י, מג""א ס""ק ה', מ""ב ס""ק ט""ו - י""ז)]<br>2) אם כבר קרא עליה שם יעשה כבן בתירה ויטילנה בצונן וימנענה מלהחמיץ [ועצה זו אינה לכתחילה דחיישינן שמא לא יזהר יפה שיהיו המים צוננים (ב""י, מ""ב ס""ק י""ח)], והמג""א (ס""ק ו') מפקפק דבזה""ז המים מתחממים כשעומדים בבית, והח""י (ס""ק י""א) אינו חושש לזה כלל, והפר""ח מייעץ להחליף המים כשהם מתחממים קצת (באה""ט ס""ק ח'), וכן נקט המ""ב (ס""ק י""ט)<br>3) הרמ""א הביא עוד עצה לחלת חו""ל דיאכלנה לכהן קטן או גדול שטבל לקריו [ומבואר בב""י דיש עצה אפי' לכהן גדול שלא טבל לבטלו ברוב, אולם יתכן דהרי""ף לית ליה עצה שיבטלנה ברוב אלא אם כבר נתערב מעט קודם לכן, ואפי' בכהן גדול שטבל אפשר דאינו יכול לאפותה בשבילו דהרי הוא חסר טבילה (עי' ב""י)], אכן הרמ""א הביא ממהר""י ווייל דעכשיו אין נותנים לכהן קטן דאין לנו כהנים מיוחסים דדלמא נתחללה אחת מאמותיו (מג""א ס""ק ט', מ""ב ס""ק כ""ב), והמ""ב הכריע דמדינא מותר ליתנה לכהן בזה""ז אבל הביא מפמ""ג (א""א ס""ק ט') דלא ראיתי נוהגין כן אפי' בפסח [ואע""פ שהמג""א (ס""ק ט', מוזכר במ""ב ס""ק כ""ב) הביא שיש מקומות שנוהגין ליתן חלה לכהן בפסח בדוקא היינו מפני שהחלות מרובות ואם לא יאכלנו לא יהיו מחזיקין אותו לכהן {ונראה דזה לא שייך בזמנינו דבדרך כלל אין אופין כלל בפסח וליכא ריבוי חלה}], ויש עצה ליתנה לכהן קטן על תנאי דאם הוא כהן הוי חלה ואם אינו כהן אינו חלה ומפריש חלה אחרת (ר""י באק)<br>4) הרמ""א הביא שיטת הר""ן דאע""פ דבעלמא אסור ללוש פחות מכשיעור בדוקא הכא בפסח מותר ללוש לכתחילה פחות מכשיעור וכמו שמצינו דמותר לעשות פחות מכשיעור בטהרה, אכן הגר""א (ס""ק י""ז) מפקפק עליו דאפשר דזהו בזמנם שנהגו בטהרה אבל בזמנינו אין לו להפקיע ממצות חלה כלל כדי שלא תשכח תורת חלה (מ""ב ס""ק כ""ג)"	סימן תנז סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם חבירו קרא שם על עיסה דידיה?	"כיון שאין לו רשות לתרום אינו יכול לעשותו חלה (מג""א ס""ק ד', מ""ב ס""ק ט""ו)"	סימן תנז סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מאיזה גיל נחשב ככהן קטן?	"פחות מבן ט' אינו מטמא בקרי כלל אפי' אם רואה (נדה ל""ב ע""ב, ח""י ס""ק י""ב, דלא כמג""א ס""ק ז'), ואע""פ שמטמא בזיבה אפי' מיום אחד מ""מ לא חיישינן שראה כשהוא פחות מבן ט' (מ""ב ס""ק כ') {ומשמע דגדול חיישינן אף לזיבות וא""כ צריך לטבול במעיין, וצ""ע דהלשון טובל לקריו משמע דסגי במקוה}"	סימן תנז סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מתי כהן גדול שטבל מותר לאכול?	"מותר לאכול אפי' קודם שהערב שמשו, ולאחר שטובל טוב לאכול מיד קודם שתטיל מים דחיישינן שמא יראה מים חלוקים או עכורים (מג""א ס""ק ח', מ""ב ס""ק כ""א) {ונראה דה""ה מי שרוצה לעלות על הר הבית וטובל במעיין צריך ליזהר שיעלה רק קודם שמטיל מים}"	סימן תנז סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מהני להניח החלה בתוך המקפיא?	"האג""מ (או""ח ח""ג סי' נ""ט) מסתפק אם המקפיא מונע החימוץ כמו מים צוננים, וספק דאורייתא לחומרא, ואפי' לגבי האיסור דרבנן דחמץ שעבר עליו את הפסח אין להקל אלא במקום הפסד גדול, וע""ע בפסק""ת (אות י""ד) דהביא מקילים בזה"	סימן תנז סעיף ב		
