#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו השיעור איסור אכילה ביוה&quot;כ?	"השיעור תלוי בעינוי וזהו ככותבת הגסה שהוא מעט פחות מכביצה [לפי הדגול מרבבה בלא קליפתה, ולפי הבנין ציון עם קליפתה (מ&quot;ב ס&quot;ק ב&#x27;)]"	סימן תריב סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין במי שאוכל ממש כותבת אחת ביוה&quot;כ?	הביה&quot;ל (ד&quot;ה ככותבת) מצדד שפטור דהרי הגרעין אינו ראוי לאכילה ואינו מצטרף להשיעור, אבל אח&quot;כ מצא פירוש הרי&quot;ף דיש מיני תמרים שגרעיניהן רכים וא&quot;כ כולו ראוי לאכילה וחייב, והביה&quot;ל מסיים וצ&quot;ע	סימן תריב סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם זהו השיעור לכל אדם?	"כן, קים להו לחז&quot;ל דכל אדם מתיישב דעתיה בהאי שיעור יש טובא ויש פורתא (גמ&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק ג&#x27;)"	סימן תריב סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"אם חצי שיעור אסור מן התורה (כדמבואר בסעי&#x27; ה&#x27;) מאי נפק&quot;מ בשיעור ככותבת הגסה?"	"נפק&quot;מ לחולה שיש בו סכנה דצריך לאכול דעדיף טפי לאכול דבר שאין בו חיוב כרת (ב&quot;י, ט&quot;ז ס&quot;ק א&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק ג&#x27;)"	סימן תריב סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם אוכלים ומשקים מצטרפין?	"לא [דאין דעתו מתיישבת בכך (מ&quot;ב ס&quot;ק ה&#x27;)], אבל אם בא להכשיר את האוכל מצטרף וה&quot;ה אם שרה פתו ביין ובמים (גמ&#x27; יומא פ&#x27; ע&quot;ב, מ&quot;ב ס&quot;ק ד&#x27;), וכן מצינו בתוס&#x27; זבחים (ק&quot;ט ע&quot;א)"	סימן תריב סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם היה כשיעור ונצטמק בחמה או להיפך?	"לעולם אזלינן בתר השיעור של עכשיו (ערוה&quot;ש סעי&#x27; ב&#x27;)"	סימן תריב סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו השיעור לאכילת הכותבת?	"מתחילת אכילה ראשונה עד סוף אכילה אחרונה צריך לאוכלה בכדי אכילת פרס, לפי הרמב&quot;ם הוא ג&#x27; ביצים כשיטת ר&#x27; יוחנן בן ברוקא [דאפקיה בלשון חכמים], ולפי רש&quot;י הוא ד&#x27; ביצים כשיטת ר&#x27; שמעון [בין שאכל והפסיק בינתיים בין שאכל לאט לאט בלי הפסק (מ&quot;ב ס&quot;ק ו&#x27;)], והכריע המ&quot;ב (ס&quot;ק ח&#x27;) דבשל תורה אזלינן לחומרא ובשל דבריהם לקולא {ונמצא דביוה&quot;כ צריך להחמיר כשיעור ג&#x27; ביצים שלא לאכול כותבת בשיעור זה וגם להחמיר כד&#x27; ביצים להמתין עד שיתחיל לאכול עוד הפעם}"	סימן תריב סעיף ג-ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם אכל פחות משיעור כותבת?	"אע&quot;פ דליכא כרת מ&quot;מ קיי&quot;ל כר&#x27; יוחנן דחצי שיעור אסור מן התורה (מג&quot;א ס&quot;ק א&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;א)"	סימן תריב סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו הציור דאכילה גסה דפטור ביוה&quot;כ?	הב&quot;י הביא מכל בו כגון שאכל דברים שאינן ראוים לאכילה תחילה א&quot;נ אכל סמוך לתחילת יוה&quot;כ [ודוקא כשקץ בה באכילתו אבל אם רק אינו מתאוה לאכול נחשב אכילה וחייב (מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ד, שעה&quot;צ ס&quot;ק ט&quot;ו)]	סימן תריב סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם אכל דברים מבושמים ומתובלין?	"הכל תלוי אם הוא קץ באכילתם או לא (ב&quot;ח, מג&quot;א ס&quot;ק ג&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק ט&quot;ז), והוסיף הערוה&quot;ש (סעי&#x27; ה&#x27;) דהשותה חייב דכשהכרס מלא תאוות השתיה יותר גדולה."	סימן תריב סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לטעום דבר ולפלטו?	"לא, ואפי&#x27; אם יודע דלא יבלע כלום (רמ&quot;א, מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ז), וחידש הערוה&quot;ש (סעי&#x27; ו&#x27;) דהוא איסור תורה דיש ג&quot;כ התיישבות הנפש בטעימה."	סימן תריב סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר להריח בשמים ביוה&quot;כ?	"השל&quot;ה אוסר וכדמצינו לעיל (סי&#x27; תקנ&quot;ו) דאסור להריח בשמים בט&#x27; באב, אבל המג&quot;א (ס&quot;ק ד&#x27;) חולק עליו, ואדרבה טוב להריח בשמים כדי למלאות מנין מאה ברכות, ומ&quot;מ צריך ליזהר שלא תברך ברכה שאינה צריכה (מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ח)"	סימן תריב סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לאכול 1) אכילת גסה 2) אכילה שאינה ראויה?	"1) לא (מג&quot;א ס&quot;ק ו&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק ט&quot;ו) 2) הראבי&quot;ה ס&quot;ל דמותר והרמב&quot;ם ס&quot;ל דמכין אותו מכות מרדות, וכפשוטו הם חולקים אהדדי וקיי&quot;ל כהרמב&quot;ם דהכל אסור, וזהו פשטות הפמ&quot;ג (מש&quot;ז ס&quot;ק ו&#x27;) ומ&quot;ב (ס&quot;ק ט&quot;ו, שעה&quot;צ ס&quot;ק ט&quot;ז - י&quot;ז). אמנם, הב&quot;י מיישב דהראבי&quot;ה מיירי כשאוכל פחות מכשיעור והרמב&quot;ם מיירי כשאוכל כשיעור א&quot;נ י&quot;ל דהראבי&quot;ה מיירי בדברים שאינם ראוין לאכילה כלל והרמב&quot;ם מיירי בציר ומורייס דראוין לאכילה ע&quot;י טיבול [וכעין זה תירץ הט&quot;ז (ס&quot;ק ו&#x27;) ג&quot;כ], והש&quot;ך (יו&quot;ד סי&#x27; קנ&quot;ה) הביא הראבי&quot;ה דליכא איסור כלל, והשאג&quot;א (סי&#x27; ע&quot;ד) חולק עליו. למעשה, קיי&quot;ל כהמ&quot;ב דבכל אופן אסור מדרבנן."	סימן תריב סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בבשר 1) שאינו ראוי אלא לבהמה 2) חי?	"1) פטור (רמב&quot;ם, ביה&quot;ל ד&quot;ה אכל) 2) כפשוטו חייב כמ&quot;ש לענין מוקצה דחשיב ראוי לאכילה, וצ&quot;ע דהרמב&quot;ם משמע דפטור (ביה&quot;ל ד&quot;ה אכל) {ונראה דבזמן הרמב&quot;ם נשתנה ולא היו אוכלים בשר חי, וכן בזמן הזה, והוסיף ר&quot;י באק דכן מבואר מתוס&#x27; פסחים (כ&quot;ד ע&quot;ב) דדוקא בשר עוף חי דרכיך נחשב כדרך אכילה ולא בשר בהמה חי, וכ&quot;כ הגהות מהרש&quot;ם שם}"	סימן תריב סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם אכל דברים האסורים כגון נבילות וטריפות?	"חייב אף משום יוה&quot;כ (טור, מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ב) דהוי איסור כולל (ערוה&quot;ש סעי&#x27; ז&#x27;)"	סימן תריב סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין ב-pills?	"בדרך כלל הם פחות מכשיעור ואינם ראוין לאכילה, ולפי הב&quot;י מותר אבל המ&quot;ב ס&quot;ל דאסור, ומ&quot;מ לצורך חולה יש להקל בלא מים (אג&quot;מ או&quot;ח ח&quot;ג סי&#x27; צ&quot;א) או יערב דבר מר לתוך המים (אור לציון ח&quot;ד פט&quot;ו אות ח&#x27;), ואם הגלולה ראוי לאכילה יעטפנה בנייר דק (שש&quot;כ פל&quot;ט סעי&#x27; ח&#x27;) [ואע&quot;פ שהשאג&quot;א (סי&#x27; ע&quot;ו) ס&quot;ל דאפי&#x27; שלא כדרך אכילתו אסור מדאורייתא ביוה&quot;כ דלא כתיב לשון אכילה אלא לשון עינוי, מ&quot;מ שאר האחרונים חולקים עליו (קובץ הלכות פ&quot;ל הע&#x27; כ&quot;ג)]"	סימן תריב סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	אם אוכל דבר שאינו ראוי לאכילה לצורך רפואה, האם אמרינן אחשביה?	"השאג&quot;א (סי&#x27; ע&quot;ה) ס&quot;ל כן, אבל הרבה אחרונים חולקים עליו וס&quot;ל דעדיין מקרי אינו ראוי לאכילה (כתב סופר או&quot;ח סי&#x27; קי&quot;א, דרכ&quot;ת סי&#x27; קנ&quot;ה ס&quot;ק כ&quot;ח, אג&quot;מ או&quot;ח ח&quot;ב סי&#x27; צ&quot;ב, חזו&quot;א או&quot;ח סי&#x27; קט&quot;ז ס&quot;ק ח&#x27;, קובץ הלכות פ&quot;ל הע&#x27; כ&quot;ב)"	סימן תריב סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין 1) בעלים 2) בלולבי גפנים?	1) עלי גפנים ותאנים אינם ראוין לאכילה ופטור אבל עלי ירקות ראוין לאכילה וחייב [אבל אלו שאינם ראוין לאכילה קודם בישולם פטור] (שו&quot;ע, מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ט, שעה&quot;צ ס&quot;ק כ&quot;ג) 2) אם לבלבו קודם ר&quot;ה הוו כעץ בעלמא ופטור, אבל אם לבלבו אחר ר&quot;ה עדיין רכין הן וחייב (שו&quot;ע)	סימן תריב סעיף ז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם כס פלפלי או זנגבילא?	יבשין אינן ראוין לאכילה ופטור, לחין ראוין לאכילה וחייב	סימן תריב סעיף ח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו השיעור לאיסור שתייה ביוה&quot;כ?	"מלא לוגמיו [בריוח (שעה&quot;צ ס&quot;ק כ&quot;ז)], דהוא כדי שיסלקנו לצד אחד ויראה כמלא לוגמיו, ובאדם בינוני הוא פחות מרביעית [לפר&quot;ח הוא משהו פחות מרביעית (שעה&quot;צ ס&quot;ק כ&quot;ח), ולפי תוס&#x27; הוא רוב רביעית (דגול מרבבה) (מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ו)], אבל באמת תלוי בכל אחד ואחד בפנ&quot;ע דבאדם גדול הוא יותר מרביעית, ובאדם קטן הוא פחות מרוב רביעית (מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ז) [ואע&quot;פ שלגבי אכילה כל אדם מתיישבה דעתיה בכותבת הגסה, לגבי שתייה כל אדם מתיישבה דעתיה במלא לוגמיו דידיה (גמ&#x27; יומא, מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ד)]"	סימן תריב סעיף ט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בשותה 1) ציר ומורייס 2) חומץ חי?	"1) [ציר הוא מה ששותת מן הדג כששורין אותו במלח, מורייס הוא שומן היוצא מן הדגים (מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ח)] אם שתה מעט פטור אבל אם שתה הרבה חייב (ב&quot;י) 2) [כגון חומץ שמבעבע על הארץ (מג&quot;א ס&quot;ק ה&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ט), אבל חומץ מזוג חייב (רמ&quot;א)] מפשטות הגמ&#x27; משמע דפטור רק אם שתה מעט אבל אם שתה הרבה חייב וכ&quot;כ רבינו ירוחם והכל בו ורי&quot;ץ גיאות, אבל הרמב&quot;ם כתב דפטור אפי&#x27; אם שתה הרבה, ותי&#x27; הב&quot;י דהרמב&quot;ם ס&quot;ל דהגמ&#x27; דחילק בין הרבה ומעט קאי דוקא אציר ומורייס ולא אחומץ חי, ועוד תי&#x27; הב&quot;י דהרמב&quot;ם לא גרס האי חילוק בגמ&#x27;, והט&quot;ז (ס&quot;ק ז&#x27;) תי&#x27; דהרמב&quot;ם למד הגמ&#x27; באופן את&quot;ל ולמסקנא החילוק אינו אלא בין דבר הראוי לדבר שאינו ראוי, והמג&quot;א (ס&quot;ק ה&#x27;) הביא הב&quot;ח דיש לו גרסא אחרת בגמ&#x27; (עי&#x27; מחה&quot;ש) ואדרבה כששותה הרבה חומץ חזק טפי מזיקו. למעשה, אין נפק&quot;מ דלכתחילה אפי&#x27; פורתא אסור (מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ט) {אלא שיש נפק&quot;מ לחולה שיב&quot;ס}"	סימן תריב סעיף ט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בהשותה שמן ביוה&quot;כ?	"כתב הערוה&quot;ש (סעי&#x27; י&#x27;) דפטור מכרת דאזוקי מזיק ליה וכמ&quot;ש בברכות (ל&quot;ה ע&quot;ב)"	סימן תריב סעיף ט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו השיעור זמן לשתייה?	"להרמב&quot;ם כדי שתיית הרביעית, להראב&quot;ד כדי אכילת פרס, והקשה הר&quot;ן דמגמ&#x27; כריתות משמע דהשיעור הוא כדי אכילת פרס, ותי&#x27; הרב המגיד דשאני התם דעשו חיזוק בטומאת גויה של דבריהם אבל בעלמא השיעור הוא כדי שתיית רביעית. למעשה, המחבר משמע כהרמב&quot;ם אבל הפר&quot;ח והגר&quot;א פסקו כהראב&quot;ד (מ&quot;ב ס&quot;ק ל&quot;א), והכריע הערוה&quot;ש (סעי&#x27; ט&#x27;) להחמיר להמתין בכדי אכילת פרס"	סימן תריב סעיף י		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כיצד מחשבין השיעור?	כתב הביה&quot;ל (ד&quot;ה אם) דגם שעת השתייה גופה בכלל השיעור	סימן תריב סעיף י		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר ליגע אוכלים ביוה&quot;כ?	"הדרכ&quot;מ (ס&quot;ק ב&#x27;) הביא המהרי&quot;ל דס&quot;ל דאינו מותר אלא לתינוק שאינו יכול ליטול בעצמו והביא ראיה מאיסור נגיעת חמץ בפסח, אבל התרוה&quot;ד (סי&#x27; קמ&quot;ז) מקיל ומדחה הראיה מפסח דשאני התם דמותר לאכול שאר דברים, והט&quot;ז (ס&quot;ק ח&#x27;) חילק דשאני הכא דאימת יום הדין עליו. והמג&quot;א (ס&quot;ק ו&#x27;) הביא הר&quot;ן והמגיד משנה דהיו מקפידין דוקא בקניבת ירק דחיישינן שמא יאכל ממנו ולא בנגיעת שאר מאכלים, אבל בסוף הביא ראיה מירושלמי לשיטת המהרי&quot;ל דיש איסור נגיעה, ודחה הגר&quot;א (ס&quot;ק י&#x27;) דמסקנת הירושלמי אינו כן. להלכה, הרמ&quot;א מקיל כהתרוה&quot;ד, וכן נקט המ&quot;ב (ס&quot;ק ל&quot;ב) דמותר ליגע באוכלים אפי&#x27; אם התינוק יכול ליטלו מעצמו, ומ&quot;מ כתב הערוה&quot;ש (סי&#x27; תרט&quot;ז סעי&#x27; ב&#x27;) דטוב יותר שיאכלו מעצמן מפני הטורח ולא מפני איסור. "	סימן תריב סעיף י		
