#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	יז. 1 עבד שברח או שחלה האם חייב להשלים?	"בורח - חייב להשלים דכתיב &quot;שש שנים יעבוד&quot;. <p dir=""rtl"">חולה - אינו חייב להשלים דכתיב &quot;ובשביעית יצא&quot; מכל מקום. אם עושה מעשה מחט - לעולם עולה לו, אם אינו עושה כלום - חלה שלוש ועבד שלוש אין חייב להשלים, אבל חלה ד' נעשה כחלה שש וחייב להשלים.</p>"	קידושין יז.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	יז. 2 כמה מעניקים לעבד ומנין (3)?	"ר&quot;מ אומר: ה' סלעים מכל מין ומין סכ&quot;ה חמש עשרה סלעים, ואפ' פיחת מזה והוסיף מזה אין בכך כלום, טעמו דיליף ריקם ריקם מכבכור, מה שם ה' סלעים אף כאן, וכיון דכתיב ריקם ברישא קאי על צאן גורן ויקב {ולא למדו ריקם מראיה, שלומדים מהמרובה דכתיב &quot;אשר יברך ה' אלקיך&quot;}.<p dir=""rtl"">ר' יהודה אומר: שלושים שקלים, יליף נתינה נתינה מעבד {ולא יליף מערכין חדא דתפסתה מרובה לא תפסתה ועוד עבד מעבד עדיף ליה}.</p><p dir=""rtl"">ר&quot;ש אומר: חמשים, גמר מערכין ולא למד נתינה מעבד, דמיכה מיכה גמר מרבו, ואין לומר פחות שבערכין דכתיב &quot;אשר יברכך ה' אלקיך&quot;.</p>"	קידושין יז.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	יז. 3&nbsp;&nbsp;מדוע כתיב במצות הענקה לעבד צאן גורן ויקב?	"לר&quot;מ ניחא שמביא כנגד כל אחד ה' סלעים סכ&quot;ה ט&quot;ו סלעים.<p dir=""rtl"">ר&quot;י ור&quot;ש שסברו שאינו נותן ט&quot;ו ילמדו למעט, דלא תימה כיון דכתיב &quot;אשר ברך ה' אלקיך&quot; יכול לתת כל דבר, מיעט רחמנא דוקא דומיא דצאן וגורן כל דבר שהוא בכלל ברכה {ונצרך גורן דלא תימה רק גידולי קרקע ונצרך צאן דלא תימא רק בע&quot;ח}, 'יקב' בא למעט לר&quot;ש כספים, אבל פרדות נותנים שגופם מתברך, ולראב&quot;י למעט פרדות, אבל כספים עביד בהוא עיסקא (וע' גרסת תוס').</p>"	קידושין יז.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	יז: 1 לא נתברך הבית בגללו האם מעניקים לו ומנין?	"לת&quot;ק אף אם לא נתברך מעניקים לו דכתיב &quot;הענק תעניק&quot; מכל מקום, ומאי דכתיב &quot;אשר ברכך&quot; הכל לפי הברכה תן לו.<p dir=""rtl"">ראב&quot;ע אומר דברים ככתבן, נתברך מעניקים לו, לא נתברך אין מעניקים לו, ומאי דכתיב &quot;הענק תעניק לו&quot; דברה תורה כלשון בני אדם.</p>"	קידושין יז:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	יז: 2 עבד עברי האם עובד את הבן ואת הבת ומנין?	עבד עברי עובד את הבן ולא את הבת דכתיב &quot;ועבדך שש שנים&quot; ולא ליורש, אבל את הבן עובד דכתיב &quot;שש שנים יעבוד&quot;, עדיף לרבות בן ולהוציא את האח שכן קם תחת אביו ליעדה [ושדה אחוזה}, ומה שאח קם ליבום, אין זה אלא במקום שאין בן.	קידושין יז:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"יז: 3 אמה עבריה האם עובדת את הבן ואת הבת ומנין?<p dir=""rtl"">[האם מעניקים אמה לאמה עבריה והאם היא נרצעת?]</p>"	אמה עבריה אינה עובדת לא את הבן ולא את הבת, דהקישה הכתוב לנרצע &quot;ואף לאמתך תעשה כן&quot;, ואף שנצרך ההקש להענקה, מרבוי 'תעשה' מקישים נמי שאינו עובד את הבן והבת, ואין לומר שההקש הוא לרציעה, שהרי אמה עבריה אינה נרצעת, דכתיב &quot;אם אמר יאמר העבד&quot; ולא אמה.	קידושין יז:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	יז: 4 הנרצע והנמכר לגוי האם עובד את הבן והבת ומנין?	"אינם עובדים לא את הבן ולא את הבת. <p dir=""rtl"">נרצע - דכתיב &quot;ורצע אדוניו את אזנו במרצע ועבדו לעולם&quot; אותו ולא את הבן או הבת.</p><p dir=""rtl"">נמכר לעובד כוכבים - אמר חזקיה אמר קרא &quot;וחשב עם קונהו&quot; ולא עם יורשי קונהו.</p>"	קידושין יז:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	יז: 5 האם גוי וגר יורשים את אביהם גוי וגר ומדוע?	"גוי יורש את אביו דבר תורה - לרבא דכתיב &quot;וחשב עם קונהו&quot; ולא עם יורשי קונהו, מכלל שיש לו יורשים, ר' חייא בר אבין אר&quot;י לא רצה ללמוד מכאן דלא כתיב ולא עם יורשי קונהו, לכן למד מדכתיב &quot;כי לבני לוט נתתי את ער ירושה&quot;, ורבא אמר משום כבודו של אברהם שאני [מ&quot;כי ירושה לעשיו&quot; ודאי אין ללמוד שישראל מומר שאני].<p dir=""rtl"">גר את הגוי - אינו יורש מדברי תורה אלא מדברי סופרים שלא יחזור לסורו, שהרי התירו לגר לומר לאחיו הגוי קח אתה ע&quot;ז ואני פירות כל זמן שלא בא לרשותו ואם ירושתו היתה דאורייתא היה אסור לו כמו שאסור לשותפים דחילופי ע&quot;ז הוא.</p><p dir=""rtl"">גוי את הגר וגר את הגר - אין יורשים כלל אפ' מדברי סופרים, דתנן לוה מהגר לא יחזיר ליורשיו ואם החזיר אין רוח חכמים נוחה הימנו, אבל אם הורתו שלא בקדושה ולידתו בקדושה דעת חכמים נוחה הימנו.</p>"	קידושין יז:		
