#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	יא. א למיגדל אוהרי (לרש&quot;י מצודות קטנים ולהרא&quot;ש מערבה) ואיזלי (לרש&quot;י גדולים ולהרא&quot;ש מחוטים). מיגדל תנורי, מיגדל מוהלתא האם מותר במועד?	מיגדל אוהרי מותר שזה מעשה הדיוט ואיזלי אסור שזה מעשה אומן</p><p dir='rtl'>רב יהודה התיר למיגדל תנורי ומוהלתא, אבל בימות הגשמים (שלא יספיק להתיבש עד סוף המועד) אסור (המ&quot;ב פ' אף דהוי מעשה אומן שרי משום שזה אוכל נפש)	מועד קטן יא.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	יא. ב כיצד עושין מעקה לגג ולמרפסת במועד?</p>	"<p dir='rtl'>מעשה אומן אסור. אבל מותר לעשות מעשה הדיוט, דהינו רב יוסף אמר בהוצא ודפנא, במתניתא תנא צר בצרור ואינו טח בטיט. {בירושלמי איתא למרפסת י' טפחים ולגג ג' טפחים (וע' ריטב""א)}</p>"	מועד קטן יא.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	יא. ג האם אפשר לשוף ולעגל את הסדקים במועד?</p>	"<p dir='rtl'>שפין את הסדקים ומעגילים אותם כעין מעגלה ביד וברגל אבל לא במחלצים (י""מ אבל לא כעין מחלצים). {ובירושלמי מפ' בענין אחר.}</p>"	מועד קטן יא.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	יא. ד הציר והצינור והקורה והמנעול והמפתח שנשברו האם מתקנן במועד (3)?	במתניתין איתא שמתקנן ובמסכת מעש&quot;ש איתא עד ימיו היה פטיש מכה בירושלם אבל אח&quot;כ כבר אסרו. רב חסדא תירץ שבמגלי מותר שאינו עושה קול אבל בחציני אסור שעושה קול, רב פפא אמר שמשנתנו קודם גזירה, רב אשי אומר שזה דבר האבד ומשנתנו כר' יוסי שלא מצריך שינוי בדבר האבד ושם זה כר' יהודה שמצריך.	מועד קטן יא.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	יא. ה האם מותר לכבוש כבשים במועד?</p>	"<p dir='rtl'>אם יכול לאכלם במועד ודאי מותר. ואם לא בסתמא אסור, אבל אם אספם על מנת לאכלם ונשארו ואם לא יכבשם יאבדו הוי כפרמטיא האבד ומותר ולל""ב אם נאכלים אגב איצצא מותר לכתחילה.</p>"	מועד קטן יא.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	יא: א 'מי שהפך את זיתיו ואירעו אבל וכו' ומניחה לאחר המועד' פתח באבל וסים במועד?	רב שישא בריה דרב אידי אומר שמכאן שיש דברים שמותרים במועד ואסורים באבל ואין מותר דבר האבד באבל אלא ע&quot;י אחרים ותניא כוותיה. </p><p dir='rtl'>רב אשי אמר לא מבעי ימי אבלו דרבנן אלא אלא אף במועד דאורייתא מותר.	מועד קטן יא:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	יא: אבל שיש לו דבר האבד כגון זיתיו הפוכים האם מותר לאחרים לטפל בזה, לזרוע לו שדה ניר העומדת לפשתן?</p><p dir='rtl'>מה הדין אם אין שם אומן אלא הוא?	היו זיתיו הפוכין וכד' מותר לאחרים לסדר לו. ר' יהודה אומר אף זורעין לו שדה ניר ושדה העומדת לפשתן אמרו לו אם לא תזרע בבכיר תזרע באפיל אם לא תזרע פשתן תזרע ממין אחר.</p><p dir='rtl'>רבן שמעון בן גמליאל אומר אם אין שם אומן אלא הוא הרי זה יעשה בצינעא. [יתר על כן אמר רבן שמעון בן גמליאל אם היה אומן לרבים וספר ובלן לרבים והגיע עת הרגל ואין שם אומן אלא הוא הרי זה יעשה.]	מועד קטן יא:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	יא: ג אבל שעובד אצל אחרים (אריס, חמר גמל וספן, שכיר יום) האם מותר לעבוד?</p><p dir='rtl'>היתה מלאכתו ביד אחרים או מלאכת אחרים בידו, האם מותרים לעשות?	האריסין וכד' הרי אלו יעשו אחרים בשבילן (יש שלא גורסים אחרים בשבילם וע' ברא&quot;ש). החמרין הגמלין והספנין הרי אלו לא יעשו, ואם היו (החמור או הגמל וי&quot;מ אף האדם) מוחכרין או מושכרין אצל אחרים הרי אלו יעשו.</p><p dir='rtl'>שכיר יום אפילו בעיר אחרת לא יעשה.</p><p dir='rtl'>היתה מלאכת אחרים בידו בין קיבולת בין שאינה קיבולת לא יעשה. היתה מלאכתו ביד אחרים בביתו לא יעשו, בבית אחר יעשו. [אחרים לו בקיבולת, לפ' תוס' תוך התחום אסור חוץ לתחום מותר (וע' לקמן יב.)]	מועד קטן יא:		
