#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה התי' לסתירה דגבי נטמא מיעוטו תנן דשורפים אותו בחצרותיהן מעצי עצמן, וגבי מי שיצא ובידו בשר קודש, אם לא עבר צופין חוזר ושורפו לפני הבירה מעצי המערכה ? (2)</p><p dir='rtl'>ומה סברת התי' הראשון ?	"א. כאן באכסנאי כאן בבעה""ב.<p></p><p dir=""rtl"">ב. שניהם באכסנאי, כאן בשהחזיק כאן בשלא החזיק ויוכל לבקש עצים.</p><p dir=""rtl"">וסברת התי' הראשון דאף בלא החזיק, כיון שאין לו כעת עצים עשאוהו כציקנין.</p>"	<br/>פסחים דף פב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מדוע אין שורפין בחצרותיהן מעצי המערכה ?	שמא ישאר וישתמשו לדבר אחר ויבואו לידי מעילה.	<br/>פסחים דף פב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מדוע אין שורפין לפני הבירה מעצי עצמן ? (2)</p><p dir='rtl'>ומאי נפק&quot;מ בין הטעמים בזה ?	שלא לבייש את מי שאין לו.</p><p dir='rtl'>או דחיישינן שישאר ויטול, ויחשדוהו שנטל את של הקדש.</p><p dir='rtl'>ונפק&quot;מ לקנים וחריות דלא חזו למערכה.	<br/>פסחים דף פב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מדוע קנים וחריות אין ראויים לעצי המערכה ?	לפי שקלים הם ונשרפים מהר, ואין אש המערכה מתקיימת בהם.	<br/>פסחים דף פב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מדוע היה מעמיד את הכהנים הטמאים על שער המזרח ? (2)</p><p dir='rtl'>ומאי נפק&quot;מ בין הטעמים ?	א. כדי לביישן.</p><p dir='rtl'>ב. שלא יחשדום שהלכו למלאכתן.</p><p dir='rtl'>ונפק&quot;מ למפנקי דלא עבדי מלאכה, או גדיל שישורי ששכרו מועט וליכא חשד.	<br/>פסחים דף פב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהיכן למדו בהו&quot;א דטמא, ויוצא, ושאר פסולים בשריפה ?</p><p dir='rtl'>ומ&quot;ט הוצרכו להללמ&quot;ס למסקנא ?	טמא - והבשר אשר יגע בכל טמא.</p><p dir='rtl'>יוצא - מהן לא הובא וכו' פנימה. מכלל דאי יצאה שפיר יש לה להשרף.</p><p dir='rtl'>שאר פסולים - וכל בקודש באש תשרף.</p><p dir='rtl'>ורק דהקשו דהא תינח קדשי קדשים, קדשים קלים מנ&quot;ל.	<br/>פסחים דף פב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	הגמ' הקשתה מנ&quot;ל דיוצא ושאר פסולים בקדשים קלים בשריפה, מ&quot;ט לא ילפינן מטומאה ?	דשאני טומאה דפסלה אף בתרומה ומעשר, (רש&quot;י).	<br/>פסחים דף פב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהיכן יליף תנא דברי רבה בר אבוה, דאפילו פיגול טעון עיבור צורה ?</p><p dir='rtl'>[ומ&quot;ט לא יליף מחטאת דאהרן]	עוון עוון מנותר.</p><p dir='rtl'>ולא יליף עוון מחטאת דאהרן, דס&quot;ל דהוראת שעה היתה שנשרפה מיד, ואה&quot;נ דגם היא טעונה עיבור צורה.	<br/>פסחים דף פב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	אחר דמסקינן דכל פסולים דקדשים בשריפה מהללמ&quot;ס, ל&quot;ל לקרא דפנימה בחטאת דאהרן, ולקרא דאשר יגע בכל טמא, ולקרא דבקודש באש תשרף ?	חטאת דאהרן: משום מעשה שהיה.</p><p dir='rtl'>והבשר אשר יגע וכו': קמ&quot;ל דאף שהוא פסול הנוהג גם בחולין, ונעשה בו מעשה חולין, דינו כקודש בשריפה, ולא סגי בקבורה.</p><p dir='rtl'>בקודש: ששריפתה בקודש.	<br/>פסחים דף פב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"פסח שנטמאו הבעלים או מתו, קודם זריקה או אחריה, האם הוא טעון עיבור צורה לת""ק ולר' יוחנן בן ברוקה ?"	"לת""ק טעון.<p dir=""rtl"">לריב""ב קודם זריקה אינו טעון.</p><p dir=""rtl"">אחר זריקה מח' רב יוסף וריו""ח בדעתו.</p>"	<br/>פסחים דף פב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהיכן הוכיחו דהא דאמר ת&quot;ק דנטמאו בעליו טעון עיבור צורה, הוא גם אם נטמאו קודם זריקה ?	מהא דקתני דבדם ובבעלים תעובר צורתו, ובדם הוא קודם זריקה, ומשמע בעלים דומיא דדם.	<br/>פסחים דף פב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	אמרו דריו&quot;ח דאמר דלריב&quot;ב גם אם נטמאו הבעלים אחר זריקה הבשר ישרף מיד, אזיל לטעמיה בדבר אחר. במה ?	"במה שאמר דריב""ב ור' נחמיה אמרו דבר אחד.<p></p><p dir=""rtl"">ור' נחמיה אמר על חטאת דאהרן שנשרפה מפני אנינות.</p><p dir=""rtl"">ואנינות הויא כאחר זריקה.</p>"	<br/>פסחים דף פב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מ&quot;ט אמרו בגמ' דחטאת דאהרן שנפסלה (לר' נחמיה) מחמת אנינות דמיא לנטמאו בעלים אחר זריקה ? (ב&quot;פ ברש&quot;י).	"רש""י הביא י""מ דהוא משום שהיתה האנינות אחר זריקה.<p></p><p dir=""rtl"">והקשה רש""י דאינו כן, דאמרינן דאהרן גופיה הקריב דלא פסלה ביה אנינות. ומשמע שקרבה אחר מיתת נדב ואביהו.</p><p dir=""rtl"">אלא משום דבחטאת שאין עיקרה לאכילה אין פסול בזריקה במה שאין אוכלין. והו""ל כאחר זריקה דפסח.</p>"	<br/>פסחים דף פב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מפני מה נשרפה חטאת דאהרן, ומה הכוונה 'ותקראן אותי כאלה' ? (2)</p><p dir='rtl'>ומדוע לא נאכלה כמו המנחה ושעיר נחשון ?	"א. מפני אנינות, והכוונה דלדורות אם יקרה כך ואהיה אונן, איני אוכל.<p></p><p dir=""rtl"">ב. מפני טומאה, ואמר אהרן דח""ו אי""ז מפשיעתו מחמת צערו, דאף אם יקרא אותו כאלה וכאלה, אינו מבזה קדשי שמים.</p><p dir=""rtl"">ומנחה ושעיר נחשון נאכלו בהוראת שעה, אבל שעיר ר""ח שהוא לדורות אמר אהרן שלא יאכל.</p>"	<br/>פסחים דף פב		
