#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"קנו.
אוכל שלא נתבשל באיזה אופן מותר בשבת לשרותו או להדיחו?
"	"כתבו התוס' (ד""ה כל) שלרשב""א [צ""ל רשב""ם, רש""ש] דמפרש
דעירוי מכלי ראשון הוי ככלי שני מדיחין מכלי ראשון ושורין בכלי שני. לר""ת דמפרש דעירוי הוי ככלי ראשון
מדיחין אותו מכלי שני, ואומר ר""י דאפילו בכלי שני אין שורין דהואיל דהמים חמים מיחזי כמבשל. א""נ דבכלי
שני שורין ולא אמרינן דמיחזי כמבשל. דג מלוח ישן וקולייס האיספנין אסור להדיחם מכלי ראשון ולר""ת אף לא מכלי
שני שהדחתם היא בישולם."	שבת תוס' לט.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"קנח.
האם בעפר תיחוח יש לחשוש לעשיית גומא ולחורש? "	"רש""י כתב שבעפר תיחוח
לא שייכא גומא. ופירשו התוס' (ד""ה איכא) דמיירי
שיש עפר תיחוח הרבה שכשיעשה גומא אינה מתקיימת כי דופני הגומא יפלו, אבל אם יש מעט עפר תיחוח וסביבו קרקע קשה
שייכא גומא, דכשמסיר עפר תיחוח תשאר הגומא קיימת.<br>לר""ת (בד""ה מפני) אם העפר תיחוח כל כך שכשמניח ביצה עליו נשקעת מאליה לא שייך חורש. אם אינו תיחוח כל כך ולוקח
העפר בידיו שייך חורש. אם הביצה סותמת את הגומא, לרב יוסף שייכא גומא ולרבה לא שייכא לפי שאינה ניכרת."	שבת לט. ותוס'		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"קנט.
מה צריך למילף ממעשה דאנשי טבריא הא מתניתין היא דאין טומנין
בדבר המוסיף הבל? "	"כתבו התוס' (ד""ה מעשה) דר""י תירץ דמתניתין איכא לאוקמא בבין השמשות
אבל מבעוד יום הו""א דשרי. וה""ר שמואל מוורדין מפרש דממעשה דאנשי טבריא נלמד דאסור אפי'
לאכול <sup>פ</sup> והר""ר יונה מפרש דנלמד דאסור אפי' בקדירה חייתא <sup>פא</sup>.<span style=""font-size: 12pt !important; color: #504f4b;"">
<br>פ.  דווקא בצונן שנתחמם או
נצטמק ויפה לו אבל לא בעומד בחמימתו כשעה ראשונה, רשב""א בשם הרמב""ן.
<br>פא.  והרשב""א כתב
די""מ שהמקור לאיסור המשנה הוא המעשה דאנשי טבריא.</span>"	שבת תוס' לט:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"קס.
האם מותר להשתטף כל גופו בשבת בחמין שהוחמו בע""ש או
בצונן, בכלי או בקרקע? "	"בכלי דברי הכל אסור, ופירש
רש""י דהרואה אומר היום הוחמו ומוכחא מילתא דתולדות האור נינהו ואתי להחם בשבת כגון נותן צונן
בחמין <sup>פב</sup>. בקרקע,
לר""מ אסור בין בחמין ובין בצונן <sup>פג</sup>לר""ש מותר בין בחמין ובין בצונן <sup>פד</sup> לר' יהודה בחמין אסור ובצונן
מותר <sup>פה</sup>.<span style=""font-size: 12pt !important; color: #504f4b;"">
<br>פב.  והרשב""א פירש
שבכלי אסרו משום שדרכם של רוחצים בכך שלאחר שהזיעו נותנים עליהם מים חמים בכלי אבל אין דרך הרוחצים להשתטף במים הניתנים
בקרקע. והר""ן פירש דאין דרך הכלי שישתמר בו החום מערב שבת אבל בקרקע שרי ר""ש לפי שדרך הוא שמשתמר
החום בתוכם יום אחד.
<br>פג.  בחמין מע""ש גזירה
אטו הוחמו בשבת, ובצונן דמיתחזי כאילו רחץ כבר בחמין שכן דרך הרוחצין להשתטף אח""כ בצונן,
ר""ן.
<br>פד.  ולא גזר בשטיפת חמין
שהוחמו מע""ש אטו חמין שהוחמו בשבת ובצונן נמי לא גזר, ר""ן.
<br>פה.  בחמין גזירה אטו הוחמו
בשבת, וגזירה דצונן לית ליה משום דהרבה פעמים אדם נותן עליו צונן כדי להקר, רשב""א.</span>"	שבת לט:		
