#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"<div>גודלת ופוקסת אימתי ומשום מאי מיחייבא, ומ""ט (בהו""א ובמסקנא),<br>ומ""ש גודלת מקולע נימין? (גפ""ת)</div>"	"<div>א. לר""א חייבת ולרבנן פטורה ולרשב""א לעצמה פטורה ולחבירתה חייבת,</div><div></div><span style=""font-size: 12pt !important;""><div>(ונחלקו האחרונים אהייא קאי רשב""א דעת האליה רבה דסבר דרבנן מודו דלחבירתה חייבת ודעת הביאוה""ל דר""א מודה דלעצמה פטורה,&nbsp;ולל""ב ברש""י בפוקסת לכאו' בפוקסת נחלק רשב""א על רבנן דפטרי),</div><div></div></span><div>ב. בהו""א גודלת משום אורגת כיון דאורגת שערה ואקשינן עלה דאין דרך אריגה בכך משום דאין קליעה זו בבגד א""נ דאין זו קליעה המתקיימת מה שא""כ בקולע נימין,<br>ופוקסת משום טווה לל""ק ברש""י (ובתוס' נחלק על ביאור זה) דפוקסת היינו מתקנת שערה במסרק היינו משום דפושטתו כשנכרך,<br>ולל""ב ברש""י דהיינו כמין בצק ששמה על פניה וכו' עושה ממנו כעין חוט קודם שמניחתו על פניה, ואקשינן דאין דרך טוויה בכך,</div><div>ג. ולמסקנא תרווייהו משום בנין ומצינו לשון בנין בכה""ג כדדרש רשב""ם על ויבן וכו' את הצלע שקלעה והביאה אצלו.</div>"	דף צה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"<div>במה נחלקו ר""א ורבנן ברודה חלות דבש, ולתרווייהו אמאי אסור ביו""ט הא הוו בכלל אוכל נפש? (תוס')</div>"	"<div>רבנן סברי דשבות ור""א יליף מדכתיב יערת הדבש כיער וכו',<br>וביו""ט דאסור מיירי בדבש שהדביש ואינו בכלל אוכל, א""נ כגון שאין שהות שיהא ראוי לאכילה מבעו""י.</div>"	דף צה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"<div>במה נחלקו תנאי לענין מכבד ומרבץ, ובמקדש מהו, מה הדין להלכה, ומ""ט? (גמ', תוס')</div>"	"<div>נחלקו אי הוי פסיק רישיה או לאו,<br>ולר""א דאסיר הדחה אסירא אף בביהמ""ק או משום דבין רובד לרובד ודאי איכא אשוויי גומות או משום דסבר דשבות שהוא משום חיוב חטאת (אטו היכא דליכא רצפה) חמיר טפי ואסור אף במקדש,<br>ואף דר""ש לא קאמר אי הוי פס""ר מ""מ בריבוץ הלכה כר""ש באינו מתכוין וקיי""ל כרבנן דלא הויא פס""ר,<br>ובכיבוד נחלקו בתוס' דבה""ג סבר דשרי כדמשמע בגמ' ואילו התוס' נחלקו עליו משום דסתמא דגמ' דמכבדות של תמרה הוו כלי שמל""א אפי' לר""ש מפני שמזיז עפר ממקומו.</div>"	דף צה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"<div>באר קושיית הגמ' אלמא נקוב לר""ש כאינו נקוב משוי ליה ורמינהו וכו'? (תוס', 3)</div>"	<div>א. דמהאי מתני' חזינן דמלבד הכשר זרעים לעולם לחומרא שוינהו כאינו נקוב אבל לא לקולא,<br>ב. דמהאי מתני' חזינן דמלבד הכשר זרעים לעולם דינו כמחובר ולא כתלוש, ולב' ביאורים אלו קושיית הגמ' דחזינן דאינו נקוב כנקוב,<br>ג. דמהאי מתני' חזינן דרק לענין שדה אמרי' דנקוב כאינו נקוב והיינו לפאה מעשר וכלאים אבל לענין הכשר זרעים ודדמי ליה כגון שבת נקוב כמחובר.</div>	דף צה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"<div>מתי מודה ר""ש דעציץ נקוב חשיב מחובר לענין שבת?</div>"	<div>ההוא סבא מסתפק היכא דשורש כנגד נקב,<br>ורבי זירא קאמר דהיכא דניקב למטה מרביעית (כמוציא זית) דבטל ממנו תורת כלי.</div>	דף צה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	<div>האם כלי חרס צריך נקיבה או דחשיב מחובר לקרקע אף בלא נקיבה? (תוס')</div>	"<div>בתוס' הביאו מרש""י בגיטין דלא בעי,<br>והוכיחו התוס' מהא דה' מידות בכלי חרס דבעי נקיבה.</div>"	דף צה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"<div>היאך נעשה גיסטרא? (רש""י ותוס')</div>"	"<div>לרש""י ע""י ייחוד (וביארו התוס' בדבריו דהיינו דוקא ביכול להשתמש בגיסטרא זו כדרכו בלי להפוך הכלי על צידו),<br>ולהתוס' דוקא בשברי כלים אבל היכא דעדיין יש צורת כלי אין ראוי להשתמש בו ואפי' ע""י ייחוד לא מהני.</div>"	דף צה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"<div>מהו שיעור ביטול תורת כלי לענין מוקף צמיד פתיל, ומנלן? (רש""י ותוס')</div>"	"לרש""י ברברבי ברובו ובזוטרי כמוציא רימון,<br>ולהתוס' לעולם משערין בשיעור הקטן מהן והיינו דאם רובו הוא יותר ממוציא רימון שיעורו כמוציא רימון,<div>ונפקא לן מדכתיב כל כלי פתוח דדוקא דרך פתח נכנסת לה טומאה.</div>"	דף צה		
