#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מו. באיזה אופן אמרו שאם מתו העריות או נתגרשו צרותיהן מותרות ליבם? (יג.)	לר' ירמיה זו מחלוקת תנאים. תנא דמתניתין סבר מיתת הבעל היא המפלת ליבום הילכך אפילו כנס הצרה ולבסוף גירש הערוה או מתה מותרת צרתה ליבם. ותנא דמתניתין לקמן ל,א סבר נישואין מפילים ורק אם גירש הערוה או מתה קודם שכנס את צרתה מותרת. לרבא חד תנא הוא וזו ואין צריך לומר זו קתני, שאפילו כנס את הצרה ולבסוף גירש מותרת ואין צריך לומר בגירש ולבסוף כנס שהיא מותרת.	יבמות יג.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מז. אלו שש עריות אין יכולות להנשא לאחיו מאביו?	אמו ואשת אביו ואחות אביו אחותו מאביו ואשת אחי אביו ואשת אחיו מאביו שהיו לו בנים.	יבמות יג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מח. מדוע לב""ש צרת ערוה מותר לאחים?"	לרבי שמעון בן פזי מדכתיב לא תהיה אשת המת החוצה לאיש זר מכלל דאיכא פנימית קרובה ליבם, החיצונה שהיא מותרת ליבם לא תהיה לאיש זר. לרבא משום שאין איסור אשת אח חל על איסור הערוה כלפי היבם והויא כנכרית.	יבמות יג:		
