#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה יעשה כשרואה בחורבנה 1) ערי יהודה 2) ירושלים 3) בית המקדש?	"♦ עיין תרשים בסוף הספר ♦<br><img src=""paste-8df760c1dda26d613fecf3d5afb34c2f856b5bb2.jpg"">"	סימן תקסא סעיף א-ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם קורעים על ערי ישראל?	"אע&quot;פ שהטור כתב שקורעים על ערי ישראל לאו דוקא הוא דאין קורעין על ערי ישראל דלא חשיבי כ&quot;כ (ב&quot;י, ב&quot;ח, מ&quot;ב ס&quot;ק א&#x27;) [והא דכתיב ויבאו אנשים משכם משילו ומשמרון מגולחי זקן וקרועי בגדים (ירמיה מ&quot;א, ה&#x27;) י&quot;ל דלא קרעו בגדיהם עד שראו המצפה שהיא מערי יהודה (ב&quot;י), והוסיף הפמ&quot;ג (מש&quot;ז ס&quot;ק א&#x27;) מכאן תוכחה מגולה לאלו שמגלחין זקנם ואומרים שהוא תאר להם דאדרבה ראינו כאן שהוא ניוול]"	סימן תקסא סעיף א-ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בחברון?	"השע&quot;ת (ס&quot;ק א.) הביא מח&#x27; אם קורעין עליו"	סימן תקסא סעיף א-ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בערי יהודה שיש בהם ישוב?	"הב&quot;י מצדד דכל זמן שהם בידי גוים מקרי בחורבנו וקורעין (מג&quot;א ס&quot;ק א&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק ב&#x27;), וכתב האג&quot;מ (או&quot;ח ח&quot;ד סי&#x27; ע&#x27; אות י&quot;א) דה&quot;נ כשהם ברשות הגוים צריך לקרוע אבל כשהם ברשות ישראל א&quot;צ לקרוע {ומשמע אפי&#x27; כשהם ברשות ישראל שאינם שומרים תו&quot;מ, ואל תתמה דהרי היה צד לב&quot;י דאפי&#x27; כשהיא ברשות גוים א&quot;צ לקרוע}, אבל השבט הלוי (ח&quot;ז סי&#x27; ע&quot;ט) מצדד דעדיין נקרא בחורבנו שהיא ביד נואצי ה&#x27;, וכן ראינו בפמ&quot;ג (א&quot;א ס&quot;ק א&#x27;) בשם אביו בשם הרב גרשון קוטבר כשראה ירושלים בשלותה עמים יושבים בה אמר דזהו כוונת הפיוט בראותי כל עיר [ירושלים של מטה] על תלה בנויה ועיר האלוקים מושפלת [ירושלים של מעלה], ועוד כתב רשז&quot;א (מנח&quot;ש קמא סי&#x27; ע&quot;ג אות י&#x27;) דאפי&#x27; כשהיא ביד שומרי תורה ומצות מ&quot;מ אין לנו רשות לעקור הקברים של נכרים ועדיין אנו תלויים בדעת אחרים."	סימן תקסא סעיף א-ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם קורעין כשרואה מקומות אלו מרחוק?	"איתא בברייתא (מו&quot;ק כ&quot;ו ע&quot;א) דקורעין על הבית המקדש משיגיע לצופים, ולפי רש&quot;י בפסחים (מ&quot;ט ע&quot;א) היינו מקום ששמו צופים ומשם יכול לראות הביהמ&quot;ק היטב אבל רחוק מזה לא מקרי ראייה חשובה, אבל תוס&#x27; (שם) פרשו דאינו מקום אלא כל זמן שיכול לראות הביהמ&quot;ק, ולפי&quot;ז אפי&#x27; אם רואהו מרחוק צריך לקרוע, המחבר פסק כרש&quot;י, והמג&quot;א (ס&quot;ק ג&#x27;) הביא תוס&#x27;, והכריע הפמ&quot;ג (א&quot;א ס&quot;ק ג&#x27;) בשם הא&quot;ר (ס&quot;ק ד&#x27;) דלכתחילה יש להמתין עד שהגיע למקום צופים שיהיה ראייה חשובה אבל בדיעבד אם קרע כשראהו מרחוק א&quot;צ לחזור ולקרוע עוד הפעם (מ&quot;ב ס&quot;ק ז&#x27;)"	סימן תקסא סעיף א-ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם הוא יודע שהגיע לצופים אבל אינו רואה מקום המקדש?	"הב&quot;ח מדייק מברייתא &quot;אחד השומע&quot; דאפי&#x27; אם רק שומע שהגיע לצופים חייב לקרוע, ודחה הא&quot;ר (ס&quot;ק ד&#x27;) דאחד השומע קאי על אחד בסוף העולם ששמע שחרב הבית. להלכה, המ&quot;ב (ס&quot;ק ז&#x27;) פסק כהב&quot;ח דצריך לקרוע"	סימן תקסא סעיף א-ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם חייב כרת אם נכנס למקום המקדש בטומאה?	"הרמב&quot;ם ס&quot;ל דקדושה ראשונה קדשה לשעתה וקדשה לעתיד לבא [לגבי מקום המקדש וירושלים] וממילא חייב כרת (מ&quot;ב ס&quot;ק ה&#x27;), והראב&quot;ד חולק עליו וס&quot;ל דלא קידשה לעתיד לבא ואינו חייב כרת, וכתב המג&quot;א (ס&quot;ק ב&#x27;) דאפי&#x27; להרמב&quot;ם אסור לאכול בכור ומעשר בירושלים"	סימן תקסא סעיף א-ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם קרע על ערי יהודה, וחוזר ורואה 1) עיר יהודה אחרת 2) ירושלים/ביהמ&quot;ק?	"1) מוסיף קריעה משהו (רע&quot;א, מ&quot;ב ס&quot;ק י&#x27;) 2) ירחיק ג&#x27; אצבעות ויקרע עוד קריעת טפח (מ&quot;ב ס&quot;ק ח&#x27;)"	סימן תקסא סעיף א-ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם קרע על ירושלים, וחוזר וראה 1) שאר ערי יהודה 2) הביהמ&quot;ק?	1) אינו קורע כלום (רע&quot;א, מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;א) {דמערי יהודה לערי יהודה סגי במשהו, וכאן הוא ירידה מקדושת ירושלים לשארי ערי יהודה ועל כן א&quot;צ כלום} 2) צריך עוד קריעת טפח	סימן תקסא סעיף א-ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם קרע על הביהמ&quot;ק, וחוזר ורואה 1) שאר ערי יהודה 2) ירושלים?	"1) {אינו מבורר דמדמוסיף כל שהו כשרואה ירושלים ש&quot;מ דלא נחשב כירושלים גופה וא&quot;כ אפשר דצריך לקרוע על שאר ערי יהודה, וצ&quot;ע} 2) [כגון שנכנס בשדה תיבה ומגדל (רש&quot;י) א&quot;נ בא מדרך המדבר ופוגע במקדש תחילה (רמב&quot;ם)] מוסיף משהו על הקריעה דעיקר מצות קריעה יצא בקריעה ראשונה (מ&quot;ב ס&quot;ק ט&#x27;) {ומשמע משו&quot;ע דלא סגי במה שראה המקדש לחוד אלא צריך לראות ירושלים ואז מוסיף על הקריעה משהו}"	סימן תקסא סעיף א-ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כיצד עושין הקריעה?	"הרמב&quot;ם ס&quot;ל דדינו כקריעה על אביו ואמו, והראב&quot;ד הביא ראיה מברייתא (מו&quot;ק כ&quot;ב ע&quot;ב) דהושוו רק לגבי איסור אחוי ולא לגבי שאר דברים, והשו&quot;ע כאן פסק כהרמב&quot;ם, ולפיכך יש בו כמה הלכות:&lt;br&gt;1) צריך לקרוע בידו ולא בכלי {אבל יכול להתחיל בכלי}&lt;br&gt;2) צריך לקרוע מעומד&lt;br&gt;3) צריך לקרוע כל כסותו עד שמגלה את לבו [ותמה רע&quot;א הרי אמרינן לעיל (סעי&#x27; ב&#x27;) דדי בטפח, וצע&quot;ג, וכתב רשז&quot;א (מהוד&quot;ק סי&#x27; ע&quot;ג אות א&#x27;) דנוהגין להקל כהראב&quot;ד וקורעין רק טפח ורק בגד עליון וכן קורעין בכלי {ולכאורה ה&quot;ה שאין להקפיד על צד שמאל}]&lt;br&gt;4) אינו מאחה הקרעים לעולם [היינו תפירות מבפנים ומבחוץ (טור), ולרש&quot;י (מו&quot;ק כ&quot;ב ע&quot;ב) היינו תפירה כדרכו, ורש&quot;י על הרי&quot;ף כתב תפירה יפה (מג&quot;א ס&quot;ק ה&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ד, שו&quot;ע מכון ירושלים)],אבל מותר לשללן ולתופרן כמין סולמות [תפירות שאינן מיושרות (טור, מ&quot;ב ס&quot;ק ט&quot;ז)]&lt;br&gt;5) יקרע בצד שמאל כנגד הלב (מג&quot;א ס&quot;ק ד&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ג)"	סימן תקסא סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם צריך לקרוע כל פעם שרואה ירושלים?	"אם לא ראה ירושלים לל&#x27; יום צריך לקרוע עוד הפעם, וכתב האג&quot;מ (או&quot;ח ח&quot;ג סי&#x27; פ&quot;ה) דסגי אם ראהו אפי&#x27; ממקום רחוק"	סימן תקסא סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מי שדר בירושלים, מה הדין אם רואה 1) עיר יהודה אחרת 2) ביהמ&quot;ק?	"1) אינו קורע (מג&quot;א ס&quot;ק ו&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ז) 2) השע&quot;ת (ס&quot;ק ד.) הביא שאין נוהגין לקרוע {ויש לפרש דלגבי ערי יהודה דהוא קריעה משהו א&quot;צ לקרוע כלל משא&quot;כ לגבי ביהמ&quot;ק דהוא קריעה גמורה מדינא צריך לקרוע אלא שלא נהגו לקרוע}"	סימן תקסא סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בקטן שהגדיל בירושלים?	"א&quot;צ לקרוע כיון שראה אותה תוך ל&#x27; יום כשהיה קטן (מג&quot;א ס&quot;ק ו&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ז) [וקטן פטור מקריעה דאין שייך לקרוע מפני עגמת נפש אלא על הנפטר (ארחות רבינו בשם הסטייפלר, פסק&quot;ת הע&#x27; 21)]"	סימן תקסא סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו הזמנים שהוא פטור מקריעה?	"רשז&quot;א (מהדו&quot;ק סי&#x27; ע&quot;ג אות ב&#x27;) כתב דפטור בשבת ויו&quot;ט וחוה&quot;מ [אבל בהג&quot;ה הוא מסתפק אם מותר לילך שם לכתחילה בשבת ובמועד מפני שגורם לעצמו צער], ויש נוהגין שלא לקרוע אפי&#x27; מערב שבת אחר חצות (עי&#x27; תשובות והנהגות ח&quot;א סי&#x27; של&quot;ד, בצל החכמה ח&quot;ה סי&#x27; י&quot;ב)"	סימן תקסא סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	אם הגיע שם בשעת הפטור, מה הדין אח&quot;כ?	"כתב רשז&quot;א (שם) דראיית מקום המקדש קל יותר מדין קריעה דליקוט עצמות וכיון דקיי&quot;ל בליקוט עצמות דאין קורעין אח&quot;כ ה&quot;נ אין קורעין אח&quot;כ, וגם מצדד (שם אות ג&#x27;) דאם ראה המקדש בסוף היום ולא קרע שוב אינו קורע בלילה וכמ&quot;ש בליקוט עצמות"	סימן תקסא סעיף ה		
