#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	לח. א דבש תמרים וכד' מה מברכים עליו (והאם זה לכו&quot;ע)?</p><p dir='rtl'>ומה מברכים על טרימא (דבר מעוך)?	דבש - מר בר רב אשי אמר שהכל, וזה כדעת ר' יהושע שפוטר האכלו בתרומה מקרן וחומש ודלא כר&quot;א שמחייב.</p><p dir='rtl'>טרימא - מברכים עליו כברכתו הראשונה שבמילתא קיימא (ברש&quot;י משמע שאינו מרוסק לגמרי, אבל להרמב&quot;ם אף מרוסק לגמרי).	ברכות לח.		ו' פרק
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	לח. ג שתיתא (מאכל העשוי מקמח קליות שנתיבשו בתנור בעוד השיבולים רכות) מה מברכים עליו בעבה וברכה, ומדוע?	"בעבה שעשוי לאכילה - מברך עליו מזונות. <p dir=""rtl"">ברכה שנעשית לרפואה - מברך עליו שהכל, ואף שלכתחילה נעשה לרפואה מכל מקום צריך לברך עליו כיון שנהנה ממנו.</p>"	ברכות לח.		ו' פרק
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	לח. ד כיצד נוסח הברכה '<b>ה</b>מוציא לחם' או 'מוציא לחם' ומה הטעם?	מוציא - לכו&quot;ע יצא שלשעבר משמע. </p><p dir='rtl'>המוציא - חכמים אומרים שלעבר משמע, כמו &quot;המוציא לך מים מצור החלמיש&quot;. ור' נחמיה אומר שמשמע לעתיד &quot;המוציא אתכם מתחת סבלות מצרים&quot;. להלכה קימ&quot;ל כרבנן ויכול לומר המוציא (והכי עדיף, והביא תוס' מירושלמי כדי שיתן רווח בין האותיות).	ברכות לח.		ו' פרק
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	לח: מה מברכים על שלקות?	"אביי דייק מהמשנה על הירקות דומיא דפת שאף שנשתנו ע&quot;י האור, ברכתם אדמה.<p dir=""rtl"">רב חסדא בשם רב וכן רב נחמן בשם שמואל אדמה. בדעת ר' יוחנן, ר' חייא בר אבא אמר אדמה, ורב בנימין בר יפת בשם ר' יוחנן אמר שהכל, וכן קבע עולא, ותמה על כך ר' זירא שר' חיא בר אבא יותר מוסמך.</p><p dir=""rtl"">רב חסדא מחלק, מה שדרכו להאכל חי כגון שום וכרתי, בישלו מברך עליו שהכל, אבל דבר שדרכו להאכל מבושל כגון כרוב וסלק, אכלו חי מברך שהכל, מבושל אדמה. </p><p dir=""rtl"">[רב נחמן רצה לתלות את המחלוקת במחלוקת האם יוצאים ידי חובת מצה במצה מבושלת, ולא היא ששם בעינן טעם מצה.]</p>"	ברכות לח:		ו' פרק
