#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו הכללים במכשירי אוכל נפש?	"החכמים ס&quot;ל דאסור מדאורייתא, ור&#x27; יהודה ס&quot;ל דאם אפשר מבעוד יום אסור מדאורייתא אבל אם א&quot;א מבעוד יום מותר [ולפעמים הלכה ואין מורין כן], ואפי&#x27; לר&#x27; יהודה רק מותר לתקן כלי אבל אינו יכול לעשות כלי גמור דהוי עשייה לימים רבים, להלכה, רוב ראשונים (רשב&quot;א, רא&quot;ש, טור) פוסקים כר&#x27; יהודה ויש מח&#x27; בדעת הרמב&quot;ם, המחבר ס&quot;ל דהרמב&quot;ם פסק כחכמים אבל הגר&quot;א ויש&quot;ש ס&quot;ל דהרמב&quot;ם נמי פסק כר&#x27; יהודה וכמהלך דר&quot;ן ורז&quot;ה בסמוך (מ&quot;ב בהקדמה, שעה&quot;צ ס&quot;ק ב&#x27;, ביה&quot;ל ד&quot;ה אותו) [והקשה העולת שבת אי אמרת דהמחבר ס&quot;ל דהרמב&quot;ם אוסר כל מכשירי אוכל נפש למה התיר מכשירין לעיל (סי&#x27; תצ&quot;ה סע&#x27; א&#x27;), ותי&#x27; שו&quot;ת אור לציון (ח&quot;ג פי&quot;ט אות א&#x27;) דכוונתו ע&quot;פ מש&quot;כ הרמב&quot;ם (הל&#x27; יו&quot;ט פ&quot;א ה&quot;ח) דשחיקת תבלינים נחשב מכשירי אוכל נפש ועל זה קאי המחבר, ור&quot;י באק רצה ליישב דהרמב&quot;ם לגמרי פסק כר&#x27; יהודה אבל המחבר לא פסק לגמרי כהרמב&quot;ם ודוקא כאן בצירוף שיטת הר&quot;ן ורז&quot;ה החמיר כהרמב&quot;ם]"	סימן תקט סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בשפוד ביו&quot;ט 1) שנעקם קצת 2) שנשבר לגמרי?	"♦ עיין תרשים בסוף הספר ♦<br><img src=""paste-28908bdfc88fb5f6a08e08d53959713d0f11bcad.jpg"">"	סימן תקט סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו הפירוש הלכה ואין מורין כן?	"כתב המ&quot;ב (ס&quot;ק ח&#x27;) דגם לא יורה לתלמידיו [אבל מותר ללמד להם בדרך לימוד ולא בדרך הוראה, וכן מותר לכתוב הכי בספר וכמ&quot;ש משו&quot;ע גופה (חוט שני יו&quot;ט פ&quot;ג ס&quot;ק ג&#x27;)], והוסיף השעה&quot;צ (ס&quot;ק י&#x27;) שלא יעשה כן ברבים [אלא אם יכול לאשתמוטי (מג&quot;א ס&quot;ק ו&#x27;)], אבל משמע דמעצמו מותר לעשות כן, וכ&quot;כ המ&quot;ב לעיל (סי&#x27; ל&#x27; ס&quot;ק ח&#x27;) לגבי תפילין בלילה דמותר בינו לבין עצמו, והערוה&quot;ש (סע&#x27; ב&#x27;) רצה להתיר אפי&#x27; להורות ליחיד אבל מדייק ממחבר לקמן (סי&#x27; תקי&quot;ד) דאינו יכול להורות אפי&#x27; ליחיד, והחוט שני (יו&quot;ט פ&quot;ג ס&quot;ק ג&#x27;) מסתפק הא דאמרינן דהוא עצמו יכול להקל אם זה מותר אפי&#x27; בפני אשתו ובני ביתו [והדעת תורה למהרש&quot;ם מחמיר (מ&quot;ב דרשו)], ועוד כתב החוט שני דלא יאמר לשואל שהוא אסור אלא יאמר לו עצות."	סימן תקט סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מדוע לא כתב הרמ&quot;א &quot;י&quot;א&quot; כיון שהוא חולק על המחבר?	"תי&#x27; הביה&quot;ל (ד&quot;ה אותו) כיון דאינו מפורש בלשון המחבר דהוא מחמיר כהרמב&quot;ם כתב הרמ&quot;א דבריו כאילו הוא מפרש דברי המחבר אבל לעולם הוא חולק עליו, וכ&quot;כ העולת שבת"	סימן תקט סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה נחשב א&quot;א מאתמול?	"כגון שנשבר ביו&quot;ט או שלא היה לו פנאי מאתמול, אבל אם שכח לתקנו מערב יו&quot;ט אסור (מג&quot;א ס&quot;ק ב&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק ה&#x27;)"	סימן תקט סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מתי אמרינן הלכה ומורין כן ומתי אמרינן הלכה ואין מורין כן?	"הערוה&quot;ש (סע&#x27; ג&#x27; - ד&#x27;) ביאר ע&quot;פ הב&quot;ח דהרמב&quot;ן כתב בדעת הרי&quot;ף (ותוס&#x27; כ&quot;ב ע&quot;א) דאע&quot;פ שהלכה כר&#x27; יהודה לא רצו לסמוך עליו לגמרי ולפיכך דבר שמכשיר גוף האוכל כגון גריפת תנור הלכה ומורין כן, ודברים שאינם עיקר מכשירי אוכל נפש אלא שאר צרכים כגון כיבוי שלא יתעשן הבית או לצורך תשה&quot;מ אין להקל אפי&#x27; ליחיד, ודברים שהם מכשירי אוכל נפש אלא שאין צריך כגון סכין שעמדה דאפשר בשאלה מותר ע&quot;י שינוי ואין מורין כן לרבים, אכן הטור והרא&quot;ש ס&quot;ל דרק בחידוד סכין וכיבוי נר לתשה&quot;מ אמרינן הלכה ואין מורין כן אבל בשאר דברים הלכה ומורין כן"	סימן תקט סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין ביו&quot;ט שני והיה אפשר לתקנו ביו&quot;ט ראשון?	"כתב המג&quot;א (ס&quot;ק ב&#x27;) בשם המהרי&quot;ל דמקרי אפשר מאתמול ואסור לתקנו, והשיגו עליו הבגדי ישע ורע&quot;א דאם אין לו צורך היום א&quot;א לו לתקנו מאתמול ומותר לתקנו היום (מ&quot;ב ס&quot;ק ה&#x27;, שעה&quot;צ ס&quot;ק ט&#x27;), ובאמת הפמ&quot;ג (א&quot;א ס&quot;ק ב&#x27;) מוקמיה המהרי&quot;ל בציור דהיה אפשר לו מיו&quot;ט ראשון והוא מנע את עצמו כדי לתקנו ביו&quot;ט שני דאין קדושתה חמורה כ&quot;כ {ונמצאת דליכא מח&#x27; ביניהם}, אמנם ר&quot;י באק רצה ליישב המהרי&quot;ל דהוא ס&quot;ל כהר&quot;ן בשם תוס&#x27; (מובא בב&quot;י עמ&#x27; ס&quot;ז) דס&quot;ל דאינו מותר אלא כשנפל ביו&quot;ט {וצ&quot;ל מתיר במקום אוסר} ואפי&#x27; אם לא ידע מאתמול, וה&quot;נ כל זמן שיש בעצם היכולת לתקנו מאתמול אע&quot;פ שאינו יודע שהוא חול אסור לתקנו ביו&quot;ט שני, ועי&#x27; מש&quot;כ לעיל סי&#x27; תצ&quot;ט סע&#x27; ג&#x27;"	סימן תקט סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם אפשר לשאול מאחרים?	"כתב המג&quot;א (ס&quot;ק ג&#x27;) דמשמע מסי&#x27; תק&quot;מ דאז אסור לתקנו ביו&quot;ט (מ&quot;ב ס&quot;ק ו&#x27;)"	סימן תקט סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין המחט שנתעקם?	"פשוט דאין זה אוכל נפש כלל ואסור בכל אופן לתקנו (מ&quot;ב ס&quot;ק ז&#x27;) {ולא אמרינן מתוך}"	סימן תקט סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם שלח שליח מערב יו&quot;ט לתקנו והשליח שכח?	כתב המהרש&quot;ם בדעת תורה דהוי כדברים שא&quot;א לעשותם מבעוד יום (מ&quot;ב דרשו)	סימן תקט סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בשפוד שארכו יותר מדאי?	"אסור לחתכו או לשורפו לקצרו דהוי תיקון מנא [והא דמותר לשרוף פתילה לשנים היינו משום דמחזי כמדליק ב&#x27; נרות (ב&quot;י בשם מרדכי, מג&quot;א ס&quot;ק ד&#x27;)], ומשמע ממג&quot;א (ס&quot;ק ד&#x27;) דאם א&quot;א מאתמול מותר לקצרו ביו&quot;ט, וזהו דוקא לפי הרמ&quot;א דמקיל כרש&quot;י לתקן כלי שנשבר אבל לפי הר&quot;ן ורז&quot;ה אסור, אכן כתב השעה&quot;צ (ס&quot;ק י&quot;א) דכאן אפי&#x27; רש&quot;י מודה דאסור דהרי הוא מתקן כלי גמור ואסור לכו&quot;ע, ונראה לר&quot;י באק דאסור מטעם אחר דאדרבה שפוד שארוך יותר מדאי עדיין חזי להשתמש בה וא&quot;כ אסור לפי רש&quot;י דהוי כנתעקם קצת"	סימן תקט סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר להשחיז סכין 1) במשחזת שלה 2) במשחזת של עץ וכדומה?	"♦ עיין תרשים בסוף הספר ♦<br><img src=""paste-76a07fa4590c228176266a4ea07a441232eb3849.jpg"">"	סימן תקט סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם היה אפשר מאתמול?	"כל הנ&quot;ל מיירי כשלא היה אפשר מאתמול אבל אם היה אפשר מאתמול אסור בכל אופן (מ&quot;ב ס&quot;ק י&#x27;, שעה&quot;צ ס&quot;ק י&quot;ד), ומבואר ברע&quot;א דהיינו אפי&#x27; להעביר את הזוהמא ע&quot;י משחזת של עץ"	סימן תקט סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם הוא רוצה להעביר את הזוהמא?	"לפי הרא&quot;ש מותר בכל אופן, אבל אנן קיי&quot;ל כהר&quot;ן דבמשחזת שלה הוי מח&#x27; ר&#x27; יהודה ורבנן וקיי&quot;ל כר&#x27; יהודה דהלכה ואין מורין כן (מג&quot;א ס&quot;ק ו&#x27;, רע&quot;א, שעה&quot;צ ס&quot;ק ט&quot;ז), אבל במשחזת של עץ וכדומה מותר אפי&#x27; לרבנן וממילא מותר אפי&#x27; ברבים (ט&quot;ז ס&quot;ק ג&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ג)"	סימן תקט סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו בכלל משחזת של עץ?	"חרס או אבן [שאינו משחזת (מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ב)] או ע&quot;ג סכין אחר (מג&quot;א ס&quot;ק ה&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;א)"	סימן תקט סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם הסכין אינה יכולה לחתוך כלל?	"אסור, ומצינו בראשונים ג&#x27; טעמים:&lt;br&gt;1) גזירה שמא יבא להשחיזה במשחזת (רמב&quot;ם, וכן נקט המחבר)&lt;br&gt;2) הוי מתקן מנא (ר&quot;ן, טור)&lt;br&gt;3) טרחא יתירה (רש&quot;י)"	סימן תקט סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם עמדה מאתמול ויכול לחתוך ע&quot;י הדחק?	"רש&quot;י ס&quot;ל דמותר לחדדה ביו&quot;ט ולא דמי לנפגמה מאתמול דהתם הוי ליה לאסוקי אדעתא דנפגמה משא&quot;כ בעמדה מאתמול אינו ניכר כ&quot;כ ולא הוי ליה לאסוקי אדעתא, אבל הר&quot;ן ס&quot;ל דאפ&quot;ה אסור לחדדה ביו&quot;ט דהוי כמו נפגמה מאתמול (ב&quot;י) [וזהו הר&quot;ן לשיטתו דס&quot;ל דצריך להיות בפועל דלא היה אפשר מאתמול אע&quot;פ דלא ידע מאתמול וכמ&quot;ש הב&quot;י (עמ&#x27; ס&quot;ז), אבל צ&quot;ע מש&quot;כ הר&quot;ן דאפשר דרש&quot;י נמי ס&quot;ל כוותיה דהרי מבואר כאן דרש&quot;י לא ס&quot;ל כדעת הר&quot;ן (ר&quot;י באק)]"	סימן תקט סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לתפור עוף ממולא ביו&quot;ט?	"כתב הרשב&quot;א שמותר דהוי תפירה לאוכל נפש ולא היה אפשר מבעוד יום [ומכאן הוכיח שו&quot;ת מעשה חושב (סי&#x27; י&quot;ב) דתפירה לזמן הוי תפירה], והקשה הקהלת יעקב (בעל הנתיבות) למה מותר לתפור הרי דוקא מלישה ואילך מותר לאוכל נפש, ותי&#x27; דתפירה זו אינה מתקיימת [וכ&quot;כ הערוה&quot;ש (סע&#x27; ט&#x27;)] וגם אינו עשוי לימים רבים, ולפיכך פשוט דאסור לתפור שק להביא אוכלים בתוכו, וכ&quot;כ הכה&quot;ח (ס&quot;ק ל&quot;א)"	סימן תקט סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין לגבי החוט?	"אסור לחתוך החוט ביו&quot;ט דהוי תיקון מנא דהיה אפשר מאתמול, ולפיכך כתב רבינו ירוחם בשם הירושלמי דאסור להשים החוט לתוך המחט ביו&quot;ט גזירה שמא יחתוך החוט (ב&quot;י, מג&quot;א ס&quot;ק ח&#x27;), ומיהו כתב המ&quot;ב (ס&quot;ק ט&quot;ז) דאם שם החוט לתוך המחט מערב יו&quot;ט ונלקח ממנו מותר לו לחזור החוט לתוך המחט ביו&quot;ט {אבל משמע דאם לא השימה לתוך המחט אסור אע&quot;פ שהוא כבר חתוך וא&quot;צ עוד תיקון}, והערוה&quot;ש (סע&#x27; ט&#x27;) חולק על המג&quot;א וס&quot;ל דבדיעבד מותר להשים החוט לתוך המחט ביו&quot;ט ורק שיזהר שלא יחתוך החוט"	סימן תקט סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין לאחר שתפר?	"מדינא מותר לחתוך החוט אע&quot;פ דהוי תיקון מנא מ&quot;מ לא היה אפשר מאתמול, מיהו כתב הרמ&quot;א דנוהגין לשרוף החוט [ואולי כדי שיהא שינוי מבחול (ערוה&quot;ש סע&#x27; ט&#x27;)] [אבל קודם שתפר אסור אף לשרוף החוט דהוי תיקון מנא דאפשר מאתמול] (מג&quot;א ס&quot;ק ט&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ז - י&quot;ט) "	סימן תקט סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לחתוך החוט של אגד גדיים ועופות מקולסים?	"כתב האגור בשם השבלי הלקט שמותר, וכעין זה התיר התשב&quot;ץ לשרוף הפתילה שקושרין בו תרנגולת, וביאר המ&quot;ב (ס&quot;ק כ&#x27;) דאין זה תיקון מנא אלא הוי כמו פתיחת חותלות להגיע אל המאכל וכמ&quot;ש לעיל (סי&#x27; שי&quot;ד סע&#x27; ט&#x27;) [ושם ביאר הביה&quot;ל דאינו קורע דאינו יכול להיות ע&quot;מ לתפור], והיינו דכתב הדרכ&quot;מ (ס&quot;ק א*) דזה מותר אפי&#x27; בשבת, וע&quot;ע בערוה&quot;ש (סע&#x27; ט&#x27;) דכתב דמותר מפני צורך אוכל נפש דלא היה אפשר מאתמול [ולפי&quot;ז אסור בשבת]"	סימן תקט סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לעשות ליבון גמור ביו&quot;ט?	"♦ עיין תרשים בסוף הספר ♦<br><img src=""paste-472aa23ee77f4e3765aa035acf30368e28827a2c.jpg"">"	סימן תקט סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בליבון קל?	"אם לא נצטנן בינתים מותר אפי&#x27; אם אפשר מאתמול דאינו נראה כמתקן מנא אלא כמחממה לאפות בה (מג&quot;א ס&quot;ק י&quot;א, מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ד) [וגם כל שעה היא ראויה לאותה מין הקודם משא&quot;כ כשבלע נבילה לאחר שנתחמם קצת אינו ראוי לכלום (ערוה&quot;ש סע&#x27; י&#x27;)], אבל אם נצטנן בינתים דינו כמו ליבון גמור הנ&quot;ל (מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ה) {ולכאורה הוי ג&quot;כ הבערה שלא לצורך וכמ&quot;ש במ&quot;ב לעיל (סי&#x27; תס&quot;א ס&quot;ק ד&#x27;)}"	סימן תקט סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם הוא רוצה ללבן כלי מחמת בשר שאינו מלוח?	"כיון דמדינא א&quot;צ ליבון והגעלה רק מצד המנהג מותר ללבנו אפי&#x27; אם היה אפשר מאתמול (רמ&quot;א, מג&quot;א ס&quot;ק י&quot;ב, מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ז) [והפמ&quot;ג לעיל (סי&#x27; תס&quot;א מש&quot;ז ס&quot;ק ד&#x27;) כתב דה&quot;ה דמותר להגעיל אם הוא רק לחומרא בעלמא {וצ&quot;ב דעדיין יהא אסור דהוא מחמם המים (ר&quot;י באק)}]"	סימן תקט סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בהגעלה?	"אם היה אפשר מאתמול אסור דהרי הוא מבשל מים שלא לצורך, ואם לא היה אפשר מאתמול לפום ריהטא תלוי במח&#x27; הנ&quot;ל בין המג&quot;א וא&quot;ר אבל כתב השעה&quot;צ (ס&quot;ק ל&quot;א) דמבואר באו&quot;ז דזה עדיף דמצי למימר דלהדיח הוא עושה ואינו ניכר שהוא מתקן הכלי ומ&quot;מ אין להורות לאחרים אלא אם היה מרתיח המים לצורך אוכל נפש (מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ו) ומותר אפי&#x27; אם רק צריך לשתות מעט מים (שש&quot;כ פי&quot;ב סע&#x27; ל&#x27;) [וגם צריך ששים כנגד הכלי דמיירי בבן יומו (שעה&quot;צ ס&quot;ק ל&quot;ד), אכן מבואר לעיל (סי&#x27; תנ&quot;ב) דיש מנהג שלא להגעיל כלי בן יומו, ועוד מבואר שם דאין להשתמש במי הגעלה]"	סימן תקט סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר להגעיל מבשר לחלב?	"המג&quot;א (ס&quot;ק י&quot;א) הביא מהר&quot;ר בנימין ששמע מהלבוש דאין נוהגין כן שלא יהיה לו כלי אחד ויגעילנו מזה לזה ואתי למטעי, וא&quot;כ קשה ממרדכי כאן דמשמע דמותר, ותי&#x27; המג&quot;א (ע&quot;פ המחה&quot;ש) דהכא מיירי בכלי שדרכו להשתמש בה בשעת אפיה ולעולם יהיה ליבון קל ולא אתי למטעי, ומ&quot;מ כתב הפמ&quot;ג (א&quot;א ס&quot;ק י&quot;א) דנוהגין להטריף הכלי תחילה, והערוה&quot;ש (סע&#x27; י&#x27;) מתמיה על מנהג זה של הלבוש דהרי אין ביכלתינו לחדש גזירות מדעתנו, ועי&#x27; מש&quot;כ לעיל סי&#x27; תנ&quot;א"	סימן תקט סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בנעיצה?	"כתב הפמ&quot;ג (סי&#x27; שכ&quot;ג מש&quot;ז ס&quot;ק ז&#x27;) דאסור לעשותו ביו&quot;ט (מ&quot;ב שם ס&quot;ק ל&quot;ז), וע&quot;ע בתהלה לדוד (שם ס&quot;ק ט&quot;ז)"	סימן תקט סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לעשות נקב חדש בחבית?	כתב תשובת הרא&quot;ש דאסור אם היה אפשר מאתמול, ואם א&quot;א מאתמול מותר ואין מורין כן (מג&quot;א ס&quot;ק י&quot;ג, מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ח)	סימן תקט סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לפתוח סודה ביו&quot;ט?	"נראה דאם הוא בקבוק הוי מכשירי אוכל נפש דאפשר מבעוד יום ואסור [ואפשר דנחשב כאוכל נפש ממש ומותר ע&quot;י שינוי (אג&quot;מ או&quot;ח ח&quot;א סי&#x27; קכ&quot;ב ענף י&#x27;)], אבל can א&quot;א מבעוד יום דנפגם לגמרי ומותר לפתחו ביו&quot;ט ואין מורין כן (חוט שני יו&quot;ט פ&quot;ג ס&quot;ק ב&#x27; אות ב&#x27;), אכן האג&quot;מ (שם) מקיל אפי&#x27; ברבים דיש ראשונים דס&quot;ל דמותר לפותחה אפי&#x27; בשבת, וע&quot;ע בשש&quot;כ (פ&quot;ט הע&#x27; ד&#x27;) דצריך לפותחה דרך קלקול"	סימן תקט סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם טובלים כלים ביו&quot;ט?	"אסור כמו בשבת דהוי כתיקון מנא, אמנם אם א&quot;א מאתמול מותר ואין מורין כן (מג&quot;א ס&quot;ק י&quot;ד) [ומותר לברך על הטבילה (חוט שני יו&quot;ט פ&quot;ג ס&quot;ק ו&#x27;)], והפמ&quot;ג (א&quot;א ס&quot;ק י&quot;ד) מצדד דכלי זכוכית מותר ומורין כן כשא&quot;א מאתמול כיון דאין טבילתה אלא מדרבנן אינו תיקון כ&quot;כ (מ&quot;ב ס&quot;ק ל&#x27;, שעה&quot;צ ס&quot;ק ל&quot;ו)"	סימן תקט סעיף ז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לשפשף כלים ביו&quot;ט?	דינו כמו בשבת (רמ&quot;א)	סימן תקט סעיף ז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לטלטל מוקצה לצורך אוכל נפש?	"כתב המרדכי דמותר, והקשה המג&quot;א (ס&quot;ק ט&quot;ו) א&quot;כ למה אסור לכתחילה לשחוט אם יש לו אפר מוקצה, ויש בזה ג&#x27; תירוצים:&lt;br&gt;1) הב&quot;ח תי&#x27; דהכיסוי אינו צורך אוכל נפש דהרי מותר לאכול בלא כיסוי [והקשה עליו המג&quot;א הרי אסור לשחוט מחמת זה וא&quot;כ אינו יכול לאכול, ועוד הקשה הרי אם שחט מותר לו לטלטל המוקצה לכסות הדם אע&quot;פ שאינו לצורך אכילה]&lt;br&gt;2) היש&quot;ש תי&#x27; דמותר לטלטל מוקצה רק לצורך גדול אבל דגים ופירות שנתלשו ביו&quot;ט אסורים [והקשה עליו המג&quot;א למה פשטיד&quot;א הוי צורך יותר מדגים, ועוד הקשה הרי מבואר (ביצה ל&quot;א ע&quot;ב) דמותר לטלטל מוקצה לצורך פירות]&lt;br&gt;3) המג&quot;א תי&#x27; דמותר לטלטל מוקצה לצורך אוכל נפש אבל אסור לאכול ולהשתמש במוקצה לצורך אוכל נפש, וכן מבואר מרמב&quot;ם (הל&#x27; יו&quot;ט פ&quot;א הי&quot;ז - הי&quot;ח), וכן פסק המ&quot;ב (ס&quot;ק ל&quot;א) [והקשה הערוה&quot;ש (סע&#x27; ט&quot;ז) הרי אסרו טלטול ביצה ועופות שלא הוכנו, ע&quot;ש, {וי&quot;ל דאפשר אה&quot;נ מותר לטלטל ביצה ועופות שלא הוכנו כדי להגיע למאכל אחרת}], ועי&#x27; מש&quot;כ לעיל (סי&#x27; שכ&quot;ה סע&#x27; ד&#x27;) דראינו בהרבה מקומות דמותר להשתמש במוקצה, ותי&#x27; הקה&quot;י דהאיסור הוא דוקא כשהוא חסרון בהכנה אבל בדבר שאינו כלי מותר להשתמש בו, ע&quot;ש."	סימן תקט סעיף ז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	לאיזה צרכים מותר לטלטל מוקצה?	"מבואר מרע&quot;א לעיל (סי&#x27; תק&quot;א) דמותר לטלטל מוקצה לצורך ריבוי אור, וכתב רשז&quot;א (מנחת שלמה ח&quot;ב סי&#x27; ל&quot;ט אות א&#x27;, שש&quot;כ פכ&quot;א הע&#x27; ו&#x27;) דה&quot;ה להנאת חימום או לבישה, אבל אינו מותר לטלטל מוקצה משום &quot;מתוך&quot;, ועי&#x27; בביה&quot;ל לעיל (סי&#x27; תק&quot;ז סע&#x27; ד&#x27; ד&quot;ה כיון) דמבואר דמותר לטלטל מוקצה לצורך אוכל נפש אפי&#x27; באפשר מאתמול, ולגבי ניקוי השלחן כתב הביה&quot;ל לקמן (סי&#x27; תרל&quot;ח סע&#x27; ב&#x27;) בשם הפמ&quot;ג דעדיף לטלטל המוקצה כלאחר יד"	סימן תקט סעיף ז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם יש ציורים שמותר לאכול ולהשתמש במוקצה?	"מבואר לעיל (ס&quot;ס תצ&quot;ט) דיש מתירין להשתמש בעלי משום שמחת יו&quot;ט כיון שיש עליו תורת כלי [אלא שמוקצה מחמת חסרון כיס], ויש מקילין באוכל דהוי בסיס למוקצה כיון דאינו מוקצה מצד עצמו מותר לאוכלה (עי&#x27; שש&quot;כ פכ&quot;א הע&#x27; ט&quot;ו, מנחת שלמה ח&quot;ב סי&#x27; ל&quot;ט אות ג&#x27;)"	סימן תקט סעיף ז		
