#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה דין הנודר עד הגשם? (לפירוש העיקרי בר""ן).<br>ועד הגשמים?<br>ומה טעם החילוק?<br>ומדוע בקציר לא אמרינן הכי?"	"עד הגשם לכו""ע עד זמן רביעה שנייה, דכיון שאין ידוע זמן התחלתו, כוונתו לזמן.<br>בעד הגשמים לרשב""ג זמן רביעה שנייה מהטעם הנ""ל.<br>לרבנן כיון שריבה לשונו לומר גשמים, כוונתו עד שירדו בפועל.<br>ובקציר לא אמרינן שיהיה תלוי בזמן, דאין לו זמן קבוע אלא הכל לפי הארצות."	נדרים דף סג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"ר' זירא חילק בין נודר עד הגשמים לבין נודר עד הגשם, לעניין מה הוא חילק לב' הפירושים בר""ן?<br>ואיך א""ש הא דאמר רשב""ג דגשמים שירדו אתה מונה בהם רביעה ראשונה ושנייה, עם מה דאית ליה דתלי בזמן הגשמים ולא בגשמים בפועל?"	"לפ""א בר""ן: דבנודר מן הגשם מודו רבנן דתלי בזמן הגשם ולא בירידה בפועל.<br>לפ""ב בר""ן: דבנודר מן הגשם תלי ברביעה ראשונה, ובגשמים ברביעה שנייה. [לרבנן בפועל, לרשב""ג בזמן הראוי להיות].<div>הא דאמר רשב""ג הוא לדבריהם דרבנן, דיודו דלכה""פ היכא דירדו רצופים מהני אף שלא ירדו בב' פעמים.</div>"	נדרים דף סג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"איזה אדר קרוי אדר סתם?<br>ואיך ההלכה?<br>ומתני' דהנודר עד ר""ח אדר דינו באדר ראשון כמאן?"	"מח' ר""מ ור' יהודה אי ראשון או שני.<br>והלכה כר' יהודה דתלי בראשון.<br>ומתני' דדינו בראשון, לס""ד כר' יהודה.<br>ואביי אמר דאתי גם כר""מ וכשלא ידע שהשנה מעוברת, דדעתו עד אחר שבט. והביאו כן מהברייתא."	נדרים דף סג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"הנודר עד סוף אדר, עד מתי נאסר למבואר במתני'?<br>ומה הטעם?<br>ומה הקשה ע""ז הר""ן בגמ'?"	"מחלוקת גירסאות במשנה אי עד סוף אדר ראשון, ומשום דסתם אדר הוא ראשון.<br>או עד סוף שני, דשניהם יחד חשיבי כחודש אחד. [ועי""ז סתם אדר ראשון משמע, דמונים את ב' החודשים לר""ח אדר ראשון].<br>והקשה הר""ן למה שהעמידו בגמ' דאיירי כשאינו יודע שהשנה מעוברת, מדוע יאסר עד סוף אדר שני."	נדרים דף סג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"הנודר משנה זו ונתעברה מה דינו בחודש העיבור?<br>ומה פסק הרשב""א בנודר משנה סתם ומדוע?<br>ובנודר משנה סתם מעכשיו? ומה ראייתו?<br>ובאיזה אופן יהיה לשוכר י""ג חודש?<br>ומה הקשה ע""ז הר""ן?<br>ומה דחה לראיית הרשב""א?<br>ומה הדין לדידיה בשנה סתם?"	"שנה זו העיבור בכלל.<br>שנה סתם לרשב""א אין העיבור בכלל, דהוא יכול לעשות י""ב חודש בשנה הבאה, ואף שיעבור בבל תאחר. וא""כ גם בשנה זו סגי בי""ב חודש.<br>משנה זו מעכשיו ג""כ ס""ל דאין העיבור בכלל, דהא בבתי ערי חומה איצריך ריבויא דחודש העיבור בכלל, ואף דהוא כשנה מעכשיו. ובנדר ליכא ריבויא.<br>ולפי""ז בשוכר דהעיבור בכלל הוא בשנה זו, ולא משכח""ל י""ג חודש אלא במשכיר בתחילת השנה. והקשה הר""ן דכל כה""ג היה לתנא לפרש.<br>ולזה דחה דבבתי ערי חומה בעינן מיעוט משום דאל""כ הו""א דהתורה קבעה זמן קצוב לכל הלוקחים, ויהיה דינו כמו בשאר שנים. אבל הכא דנדר במעוברת ודאי העיבור בכלל.<br>והר""ן חכך לומר כן אף באומר שנה סתם, דמסתמא שנה זו קאמר. ואפשר שהנדר חל מיד מכח הדין בל תאחר."	נדרים דף סג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה פסק ר' יהודה בקונם יין עד הפסח?<br>ומה הוסיף בנו כיוצא בזה?<br>והאם הלכה כדינים אלו?	"דמותר בליל הסדר, דהיתה דעתו עד זמן שדרך בנ""א לשתות יין.<br>ובנו הוסיף גם שום עד שבת. ואף דשם אי""ז אלא תקנת עזרא.<br>ולרמב""ן חכמים חולקים בזה והלכה כמותם, אך לרא""ה הלכה כר' יהודה ור' יוסי."	נדרים דף סג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	היו מסרהבין בו לשאת אשה מסויימת ואמר קונם שהיא נהנית לי לעולם, מה דינו?<br>ומה דין מי שהפציר בחבירו שיבוא למשתה בביתו, ואמר קונם ביתך שאני נכנס?	אינו אסור אלא בהנאת תשמיש.<br>אינו אסור להכנס אלא עד זמן המשתה.	נדרים דף סג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"איתא בברייתא הנודר עד ר""ח אדר עד ר""ח אדר הראשון, ואם היתה מעוברת עד ר""ח אדר השני.<br>מה הכוונה ואם היתה מעוברת הרי גם ברישא היתה מעוברת?"	"הכוונה ואם הוא ידע שהיא מעוברת, וברישא איירי שלא ידע.<br>[וברייתא כמ""ד דסתם אדר אדר שני, ורק דהיכא דלא ידע דעתו לזה שאחר שבט]."	נדרים דף סג		
