#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	עו. 1 'השוכר את האומנין והטעו זה את זה אין להם זה על זה אלא תערומת' מה הביאור הטעו זה את זה (3), ולמה יש להם תערומת?	"מדלא קתני חזרו אלא הטעו משמע שהטעו פועלים ההדדי שבעה&quot;ב אמר בג' והשליח אמר להם בד' ואמר שכרכם על בעה&quot;ב ויש שנשכרים בג' ויש בד' ועל זה יש להם תערומת שהיו ממתינים אולי ישכרו בד', ואב&quot;א בבעל הבית שאינו מוכן לעבוד בג'. ואב&quot;א שכל הפועלים נשכרים בג' אבל הם טוענים שעשו עבודה טובה יותר, ואין אפשרות לברר זאת.<p dir=""rtl"">אב&quot;א שבעל הבית אמר בד' והוא אמר להם בג', ויש להם עליו תערומת ש&quot;אל תמנע טוב מבעליו&quot;.</p><p dir=""rtl"">אב&quot;א האי תנא חזרו הטעו קרי ליה, ויש להם תערומת על שחזרו. וכן משמע בבריתא (בתוספתא). </p><p dir=""rtl"">[ובירושלמי מבאר שהטעו ממש כגון ששאל בכמה פועלים נשכרים ואמרו לו בד' ובאמת בג' וכד' וכן להיפך (ע&quot;ש בגרסאות)]</p>"	בבא מציעא עו.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"עו. 2 בעה&quot;ב שאמר לשליח לשכור לו פועלים בד' ושכר בג', או בג' ושכר בד' מה דינם. והאם יש להם תערומת? <p dir=""rtl"">ומה הדין כשאמרו הפועלים לשליח 'כמו שאמר בעה&quot;ב'?</p>"	"בד' ושכר בג' - ודאי ששכרם ג' דסבור וקביל, ולאב&quot;א יש להם תערומת על השליח &quot;אל תמנע טוב מבעליו&quot;.<p dir=""rtl"">בג' ושכר בד' - אם אמר שכרכם עלי, יטלו משלו. אם אמר שכרכם על בעה&quot;ב, אם מחיר פועלים ד' ישלם בעה&quot;ב ד', אם מחיר הפועלים בג' שכרם ג' ואין להם על השליח כלום, ואם יש בג' ויש בד' או בעה&quot;ב שאינו מוכן לעבוד בפחות יש להם עליו תערומת. אם עשו עבודה ששווה יותר ואפשר להוכיח יטלו מבעה&quot;ב, ואם א&quot;א להוכיח יש להם תערומת על השליח. </p><p dir=""rtl"">כשאמרו כמו שאמר בעל הבית - בג' ואמר בד' ודאי שלא אמרו כן כדי להוריד. בד' ואמר בג' הסתפקה הגמרא האם סומכים עליו רק אומרים שמאמינים לו שכך אמר בעה&quot;ב או שבאמת אומרים שנשכרים כמו שאמר בעה&quot;ב ולא נפשט.</p>"	בבא מציעא עו.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	עו. 3 'הבא לי גיטי ואשתך אמרה התקבל לי גיטי והוא אומר הילך כמה שאמרה' האם מגורשת ומה הטעם?	אמר רב נחמן אמר רבה בר אבוה אמר רב אפי' הגיע גט לידה אינה מגורשת. [ואין להוכיח מכאן שסומך על דיבור השליח, שאם היה סומך על האשה היתה מגורשת שיגיע לידה.] שכאן לא הסכים כלל להיות שליח להולכה אלא רק לקבלה (שזה יותר קל).	בבא מציעא עו.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	עו: 1 השוכר את הפועלים וחזר בו. מה הדין אם עדין לא הלכו לשדה, הלכו ונמצא שאין צריך לעבוד כגון שדה לחה?	"קודם שהלכו וחזר בו אין עליו אלא תערומת.<p dir=""rtl"">הלכו ומצאו שדה לחה נותן להם שכר כפועל בטל. ודוקא אם לא סיירו בשדה בלילה, אבל אם סיירו שם היה להם לחשוש לזה, ואינו משלם להם כלום.</p>"	בבא מציעא עו:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"עו: 2 האי מאן דאגר אגירי לרפקא ואתא מטרא ומלייה מיא,<p dir=""rtl"">מאן דאוגיר אגורי לדוולא ואתא מטרא או נהרא,</p><p dir=""rtl"">מאן דאוגיר אגורי לדוולא ופסק נהרא בפלגא דיומא,</p><p dir=""rtl"">מה אמר רבא שהדין בהם?</p>"	"אגר לרפקא - אם סיירו בארץ בלילה, אין להם עליו כלום, ואם לאו, נותן להם כפועל בטל.<p dir=""rtl"">אגיר לדולא - אתי מטרא פסידא דפועלים (וכתבו תוס' שתי אפשרויות האם יש חילוק בין סיירו בארץ בלילה). אתא נהרא נותן להם כפועל בטל (שלא היה להם לדעת שלפעמים הנהר מגיע לשדותיו).</p><p dir=""rtl"">פסק נהרא - אם אין דרכו להפסק, זה הפסד של הפועלים, אם דרכו להפסק, אם הם מבני העיר ההפסד שלהם, שהיה להם לדעת. ואם אינן מבני העיר, ההפסד של בעה&quot;ב, ונותן להם כפועל בטל.</p>"	בבא מציעא עו:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"עו: עז. 2 השוכר פועלים בשני סלעים וחזרו בהם באמצע העבודה כמה משלם להם, ומה הדין אם התייקרה העבודה בינתים?<p dir=""rtl"">ומה הדין אם שיכנעם לחזור [ולהיפך שהוא חזר והם שיכנעו אותו]?</p><p dir=""rtl"">ומה הדין בדבר האבד?</p>"	"נותן להם לפי מה שעשו, דהינו סלע. ואם התייקר ושווה עכשיו שש דינרין, ויעלה לו עוד שש דינרים, לדעת ת&quot;ק יד פועל על העליונה ונותן להם סלע, ולר' דוסא וכן פסק רב יד פועל על התחתונה ונותן ב' דינרים.<p dir=""rtl"">אם שיכנעם לחזור אין זה על מנת שיתן להם ביוקר, אלא אוכל ושתיה. וכן הם שהחזירו אותו, לא שיקבלו פחות, אלא שיעשו עבודה טובה יותר.</p><p dir=""rtl"">בדבר האבד אינם מותרים לחזור בהם. ואם חזרו שוכר עליהם או מטעם.</p>"	בבא מציעא עו:		
