#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"באיזה אורך חבל מודדים ומנ""ל? (והא דרשינן מהאי קרא לדרשה אחרינא?)<p></p><p dir=""rtl"">ומדוע לא ישנה את האורך?</p>"	של חמישים אמה.</p><p dir='rtl'>דכתיב ורוחב חמישים בחמישים.</p><p dir='rtl'>ואע&quot;ג דדרשינן לסבב חמישים סביב חמישים, מ&quot;מ סגי לזה לכתוב ורוחב חמישים חמישים, והב' הוא לאורך החבל.</p><p dir='rtl'>ולא יאריך, דבזה ממעט המידה, דהחבל מכביד באמצעו. ולא יקצר דבזה ירבה.	<br/>עירובין דף נח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	באיזה מין חבל מודדים לתחומין, ובאיזה לפרה ומדוע, ואיזה לסוטה ?	תחומין מח' אם של אפסקימא, או של פשתן.</p><p dir='rtl'>פרה בשל מגג שאינו מק&quot;ט, משום המעלה שעשו בפרה.</p><p dir='rtl'>לסוטה בשל נצרים.	<br/>עירובין דף נח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מדוע אין מודדים בשלשלאות של ברזל ? ומדוע לא ילפינן מקרא להצריך קנה ?	ברזל הוא הראוי למדידה, אבל בקרא דיחזקאל כתיב חבל.</p><p dir='rtl'>והא דכתיב קנה היינו למדידת השערים, ולא לאורך.	<br/>עירובין דף נח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	גבי תחומין, פעמים מבליעים, פעמים מקדרים, פעמים אומדים, פעמים מודד מדידה יפה, מתי כל דבר ?	גיא והר שאין חוט המשקולת יורד כנגדו, מבליעים. ואם אינו יכול להבליע שם או כנגדו, או בגיא מעוקם, מקדר.</p><p dir='rtl'>כותל, ולחד לישנא דרבא גם גיא המתלקט עשרה מתוך ד', אומד.</p><p dir='rtl'>גיא שחוט המשקולת יורד כנגדו, מודד את הקרקעית מדידה יפה.</p><p dir='rtl'>ולחד לישנא דרבא, בגיא המתלקט עשרה מתוך ה' מודד אותו עם המדרון בלא קידור.	<br/>עירובין דף נח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הכוונה במה שאמרו גבי מבליעו וחוזר למידתו שלא יצא חוץ לתחום (ב&quot;פ ברש&quot;י) ? ומדוע לא יעשה כן (גמ') ?	פ&quot;א, דאם אי אפשר להבליע באותו מקום, מבליע כנגדו וחוזר. ובאופן שחלק מן הגיא יוצא חוץ לתחום, לא ימדוד מעיקרא את כל מקום הגיא, ויוריד אח&quot;כ את האמות שחוץ לתחום. אלא מעיקרא ימדוד רק עד מקום התחום.</p><p dir='rtl'>פ&quot;ב, לא ילך להבליע במקום אחר, שהוא חוץ&nbsp;&nbsp;לתחומי העיר מן הצד.</p><p dir='rtl'>והטעם שמא יאמרו שתחומי העיר הגיעו לשם.	<br/>עירובין דף נח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הכוונה גיא מעוקם, ומה נאמר עליו ?	פ&quot;א ברש&quot;י, נוח להילוך. פ&quot;ב שהוא מסתובב, וא&quot;כ להבליע כנגדו ולהשוות לכאן.</p><p dir='rtl'>ואמרינן דאינו מבליע אלא מקדר. [ומזה הקשה רש&quot;י על פ&quot;א, דבהמשך הסוגיא מבואר דבנוח להילוך אף אין מקדרים].	<br/>עירובין דף נח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	עד איזה עומק גיא מודדים באופן האמור בגיא ?	פליגי תנאי אם מקדרים עד עומק מאה אמה או עד אלפיים.</p><p dir='rtl'>ולל&quot;ק אמר רב יוסף עד אלפיים, וכהני תנאי.</p><p dir='rtl'>לל&quot;ב התיר אף ביותר מאלפיים. ופי' דאינהו כשאין חוט המידה יורד כנגדו, והוא כשחוט המידה יורד כנגדו. [ולעניין שימדדוהו מדידה יפה ולא לעניין קידור, תוס'].	<br/>עירובין דף נח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מתני' דמבליעים ומקדרים גיא איירי במתלקט י' מתוך ד' או מתוך ה', ומה הדין באופן השני ?	לל&quot;ק דרבא מתוך ד', ואם רק מתוך ה' מודדו בלא קידור.</p><p dir='rtl'>לל&quot;ב איירי במתלקט מתוך ה', אבל מתוך ד' אומד. [וכמו בכותל].	<br/>עירובין דף נח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	באיזה אופן מקדרים, ובאיזה אורך חבל, ולעניין אלו מדידות ומדוע ?	"תחתון נותן החבל כנגד ליבו, עליון כנגד מרגלותיו.<p></p><p dir=""rtl"">חבל של ד' אמות.</p><p dir=""rtl"">לעניין תחומין, ולא לעניין עגלה ערופה וערי מקלט, שהן של תורה.</p>"	<br/>עירובין דף נח		
