#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	למה אומרים ויהי נועם במוצאי שבת?	"לפי שהוא מזמור של ברכה שבו בירך משה רבינו לישראל בשעה שסיימו מלאכת המשכן (טור), ולפיכך מיד אח""כ אומרים ואתה קדוש וסדר קדושה (ט""ז ס""ק ג'), וממילא ביום שאין אומרים ויהי נועם וגו' אין אומרים ואתה קדוש וגו' (רמ""א, מ""ב ס""ק ד') [דלא כמנהג ספרד שביום שאין אומרים ויהי נועם וגו' מתחילין מאורך ימים אשביעהו וגו' (טור)]"	סימן רצה סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם צריך לעמוד לויהי נועם?	"המג""א (ריש סימן) הביא מכתבים שיעמוד לפסוק ויהי נועם (מ""ב ס""ק א'), והשע""ת (ס""ק א') הביא בשם הר""ח וויטאל שיש לעמוד לכל הקפיטל"	סימן רצה סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	למה כופלים הפסוק אורך ימים אשביעהו וגו'?	"1) כתב הטור כדי להשלים השם, וביאר המג""א (ריש סימן, ע""פ המחה""ש) דיש כאן קכ""ד תיבות וע""י הכפילות עולה לקכ""ט והקריאת מזמור עצמו נחשב כאחד וסך הכל עולה ק""ל, וזהו השם הוי""ה במילואו ע""פ החשבון של תוספת [וכמ""ש בבאר היטב שעולה לשבעים (מהרש""א בסוטה)] דהיינו י' י""ו יו""ד, ה' ה""י, ו' ו""י וי""ו, ה' ה""י, וזהו הגימטריא של ""הכהנים"" שהחשמונאים אמרו מזמור זה במלחמה ונצחו [ועוד, ע""י הכפילות בתיבת בישועתי יש ד' יודי""ן ויש ד' יודי""ן בשם השם במילואו]<br>2) הערוה""ש (סעי' א') פי' כדי שיהיה י""ז פסוקים לסימן מספר טוב"	סימן רצה סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"למה מאריכין כ""כ בתפילות במוצאי שבת?"	"לפי שהוא זמן חזרת רשעים לגיהנם על כן מאריכין בתפילה כי ממתינים להם עד שיסיימו כנסיה אחרונה של ישראל תפילתם, דבמוצאי שבת צועק הממונה על הרוחות חזרו לגיהנם שכבר השלימו ישראל את סדריהם (טור, מ""ב ס""ק ב')"	סימן רצה סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	למה אין אמרינן ובא לציון במוצאי שבת?	"לפי שאין גאולה בלילה (טור), ולפיכך אין אומרים ואני זאת בריתי וגו' ג""כ לפי שסמוכים הם להדדי בספר ישעיה (ט""ז ס""ק א', מ""ב ס""ק ב') {ועי' מש""כ בגמ' במס' עירובין בענין משיח דמדין אחישנה משיח יכול לבא אפי' בלילה אבל מדין בעתה לא יבא בלילה וכאן מתפללין לבעתה דמזכירין אליהו הנביא שאינו בא אלא בעתה}, ועוד כתב הערוה""ש (סעי' א') דאין אומרים ואני זאת בריתי וגו' בלילה דעיקר עסק התורה ביום כדאיתא בעירובין (ס""ה ע""א) אנן פועלי דיממא אנן."	סימן רצה סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	באיזה ימים אין אומרים ויהי נועם?	"כל זמן שלא יהיה ו' ימים של מלאכה אח""כ {ולפיכך אין אומרים אותה במוצאי יו""ט באמצע השבוע}, והיינו שיש איסור מלאכה גמור אבל אם חל פורים או ערב פסח באמצע השבוע אומרים ויהי נועם (שע""ת ס""ק ב', מ""ב ס""ק ג')"	סימן רצה סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו המקור דאין אומרים ויהי נועם אלא בשבוע שיש בו ששה ימים של מלאכה?	"כתב הטור כיון שאומרים ומעשה ידינו ב' זימני בעינן שיתא יומי כולהו דחול, ולא ביאר הלימוד, ומצאנו כמה פירושים:<br>1) הפרישה (ס""ק ג') פי' דפעם אחת קאי על מלאכת המשכן, ופעם אחת קאי על מעשה ידינו דששת ימי המעשה<br>2) ועוד פי' הפרישה (שם) דנרמז באות ו' ד""ומעשה ידינו"" דהיינו ו' מעשה ידינו<br>3) הדרישה (ס""ק א') פי' שהחול נחלק לב' חלקים, אב""ג שייך לשעבר דה""ו שייך להבא, ואנו מתפללין על השני חלקים"	סימן רצה סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בבית אבל?	"המג""א (ריש סימן) הביא דיש מקומות שנוהגין להתחיל מיושב בסתר וגו' (מ""ב ס""ק א'), וביאר המלבושי שרד (ס""ק ב') מפני שאבל אסור במלאכה {אכן, אסור כמו חוה""מ ואינו אסור במלאכה גמורה}, ולגבי ויתן לך הפמ""ג (מש""ז ס""ק ג') משמע שאומרו אבל שש""כ (פס""ה הע' קנ""ה) ס""ל דאינו אומרו"	סימן רצה סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	למה אומרים ויתן לך?	"מפני שיש בו פסוקים של ברכה (טור, מ""ב ס""ק ה'), ואומרים אותה אפי' בימים שאין אומרים ויהי נועם (רמ""א) [אבל אין אומרים אותה ביו""ט ממש, אבל אומרים אותה בחוה""מ (פמ""ג מש""ז ס""ק ג'), דלא כהערוה""ש (סעי' ג') דכתב דאין אומרים אותה בחוה""מ], וצ""ע למה הרבה אין נוהגין לאומרה (קובץ הלכות פ""כ סעי' כ""ב)"	סימן רצה סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בתשעה באב?	"מבואר לקמן (סי' תקנ""ט סעי' ב') דאין אומרים ויהי נועם [דנתייסד על הקמת המשכן ועכשיו הוא נחרב (מ""ב שם)] ואין אומרים ויתן לך בתשעה באב [שאין זמנו בתשעה באב (מ""ב שם)]"	סימן רצה סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	למה מבדילין בבית הכנסת?	"כדי להוציא אלו שאין להם יין, אבל מי שיש לו יין עדיף להבדיל בביתו (מ""ב ס""ק ו')"	סימן רצה סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה אומרים תחילה, ויתן לך או הבדלה?	"הלבוש ס""ל שיאמר ויתן לך תחילה, ובספר מנהגים משמע שיאמר הבדלה תחילה, וכתב הפמ""ג (מש""ז ס""ק ג') דנוהגין כהלבוש (ביה""ל ד""ה אבל)"	סימן רצה סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם יכול לצאת ידי הבדלה אם השומע עומד באמצע שמ""ע?"	"רשז""א (שש""כ פ""ס הע' מ""ו) כתב שיתכן שיוצא אם הוא בין ברכה לברכה (עי' מ""ב דרשו)"	סימן רצה סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	למה אומרים פסוקים דאליהו הנביא במוצאי שבת?	"איתא בעירובין (מ""ג ע""ב) דאליהו הנביא יבא ויבשר ביאת המשיח קודם שיבא משיח, ומובטח לנו שאינו בא בערב שבת וערב יו""ט מפני הטורח, ועל כן עכשיו מתפללין שיבא (טור), ועוד ביאר הערוה""ש (סעי' ד') מפני ששבת מעין עוה""ב ולמוצאי שבת חוזרת העצבות לכן אנו מפיגים בתקוות הגאולה."	סימן רצה סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	למה לא מתפללין שיבא אליהו בשבת גופה?	"שיש ספק אם יש תחומין למעלה מעשרה ועל כן מתפללין בזמן שודאי יבא (דרישה ס""ק ב', מג""א ס""ק א') "	סימן רצה סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"למה לא מתפללין שיבא אליהו במוצאי יו""ט?"	"1) הפרישה (ס""ק ה') תי' מפני שרצינו להתפלל גם על השכחה וזהו דוקא במוצאי שבת<br>2) הב""ח תי' כיון שכבר הזכירו הפסוקים במוצאי שבת די פעם אחת בשבוע<br>3) עוד תי' הב""ח דהגאולה שייך טפי לשבת דאיתא בשבת (קי""ח ע""ב) אלמלא שמרו ישראל שתי שבתות מיד נגאלין<br>4) הפמ""ג (א""א ס""ק א') מציע דיש צד ע""פ תוס' פסחים (ה' ע""ב) דליכא תחומין ביו""ט וא""כ פשוט למה לא מזכירין אליהו הנביא במוצאי יו""ט {אלא דעדיין צ""ע למה לא מזכירין אותו ביו""ט גופה}<br>5) הכרם שלמה (ילקוט מפרשים) הביא בשם תספת שבת דאנן בקיאי בקביעי דירחא ויום א' עיקר וממילא יכול לבא ביו""ט שני, ולא מזכירין אליהו במוצאי יום ראשון מפני זלזול יו""ט שני, ואפי' בא""י אין מזכירין אטו ר""ה דיש לו ב' ימים ותו לא חלקו"	סימן רצה סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו עוד מנהגים במוצאי שבת?	"1) יש מרבים בפזמונים ושירים, וראוי לומר הרבונו של עולם וכו' החל את וכו' (מ""ב ס""ק ז')<br>2) יש מקומות שמדליקין נרות במקום אופל דעי""ז זכה שאול למלכות [שזקנו הדליק נרות במקום אופל] (מ""ב שם)"	סימן רצה סעיף א		
