#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כח. האם אפשר לערב בפעפועין וחלגלגות, גודגדניות, חזיז, כפניות	בפעפועין וחלגלגות - מערבין. בגודגדניות - לל&quot;ק דוקא אם לא הוקשו לזרע ודוקא למרובה בנים וא&quot;ד אפ' אינו מרובה כסומכוס, לל&quot;ב דוקא ממדי. </p>בחזיז - בסתמא אין מערבין, ובדגגוניתא מערבין. </p>בכפניות- אין מערבים.</p>	עירובין כח.		ג'
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כח:&nbsp;&nbsp;מה מברכים על כשות, חזיז, קורא דדקלא?	ינוקא דבי רב אמר, וכן הלכה: כשות - אדמה שהוא גמר פרי וגם יונק מהארץ [שהרי כשנוטלים ההיזמי שהוא גדל עליו, מת]. חזיז - שהכל שאינו גמר פרי (ודגניניתא ודאי אדמה, &lt;תוס'&gt;). ר' זירא אמר: כשות - שהכל, שסובר שאינו יונק מהארץ, חזיז - אדמה.קורא - לת&quot;ק וכן סובר רב יהודה אדמה, לר' יהודה וכן סובר שמואל וכן הלכה שהכל.</p>	עירובין כח:		ג'
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כח: א מה הגדר של דבר הראוי לטמא טומאת אוכלים?</p>	אוכל -אפילו עכשיו אינו ראוי אם אפשר למתקו מטמא. ודבר שאינו אוכל טהור אבל אם בישלו ועכשיו ראוי טמא </p>	עירובין כח:		ג'
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כח: ב קור, האם ניקח בכסף מעשר, מטמא טומאת אוכלים ומה מברכים עליו?כפניות (תמרים רעים שלא בשלו כל צרכם), האם מטמאות טומאת אוכלים, נקחות בכסף מעשר, חייבות במעשר?</p>	קור - ניקח בכסף מעשר, אינו מטמא טומאת אוכלים וברכתו אדמה, ולר' יהודה ברכתו שהכל.כפניות - לת&quot;ק נקחות בכסף מעשר ומטמאות טומאת אכלים (וחייבות במעשר). לר' יהודה אינן חייבות במעשר, אבל בניסחני, פגי ביתיוני ואהיני דטובינא (שכך הוא גמר בישולם), חייבין במעשר.</p>	עירובין כח:		ג'
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כח: ג שקדים המרים והמתוקים מתי חייבים במעשר?	שקדים מתוקים, גדולים - חייבין, קטנים - פטורין. המרים, קטנים - חייבין, גדולים – פטורין, רבי שמעון ברבי יוסי אומר משום אביו: זה וזה לפטור, ואמרי לה: זה וזה לחיוב. והטעם ביאר ר' יוחנן הואיל וראוי למתקן על ידי האור. </p>אמר רבי אילעא: הורה רבי חנינא בציפורי כדברי האומר זה וזה לפטור. </p>	עירובין כח:		ג'
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כח: ה האם מערבין בכשות, ירקא דקליא, פולין לחים, ובכמה?והאם מערבים בתרדין?</p>	כשות, ירקא דקליא ופולים לחים – מערבים כמלא היד, אבל בקליא (הקלח) עצמו ודאי שאין מערבין.תרדים – חי מערבין, בשיל ולא בשיל אין מערבין.</p>	עירובין כח:		ג'
