#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	למה צריך לקבוע עתים לתורה?	"אמרינן בסנהדרין (ז' ע""א) אין תחילת דינו של אדם אלא על דברי תורה, וקביעת עתים הוא שצריך לקבוע עת בכל יום שלא יעבירנו אבל אם יש לו פנאי ללמוד יותר ורק לומד בעתות מיוחדות הרי זה מפר ברית ועליו כתיב עת לעשות לה' הפרו תורתך (ירושלמי ברכות פ""ט, מ""ב ס""ק ד') {וכ''ת דמשמע דאפי' מי שלומד כל היום צריך לקבוע איזה זמן לקביעת עתים, י""ל דכאן מיירי כשיכול ללומד יותר מעת קבוע שלו אבל מי שלומד כל היום א""צ קביעת כלל}"	סימן קנה סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"וקשה, דמשמע מגמ' שבת (ל""א ע""א) דשואלין נשאת ונתת באמונה תחילה, ואח""כ קבעת עתים לתורה?"	"1) תי' הטור (ע""פ הב""י) דהגמ' לא דק בסדרא ולעולם שואלים על דברי תורה תחילה<br>2) תוס' (סנהדרין ז' ע""א) תירצו דמי שעסק בתורה אבל לא קבע עתים שואלים ממנו נשאת ונתת באמונה תחילה, אבל מי שלא עסק כלל שואלים ממנו על דברי תורה תחילה<br>3) ועוד תירצו תוס' (שם) בתחילה שואלים ממנו אם נשאת ונתת באמונה אבל יקבל דינו תחילה על דברי תורה {ושמעתי ביאור מהגרי""מ קולפסקי זצ""ל דאם נשא ונתן באמונה אז בזמן שהיה עסוק בפרנסה אינו עולה לחשבון, ואם לאו נענש גם על הזמן שעסק בפרנסה כשדנים אותו על תלמוד תורה, וכ""כ עיון יעקב, ועוד תי' העיון יעקב ע""פ התנא דבי אליהו דאדם אחד אמר שלא למד מפני שלא היה חכם, והשיב לו אליהו הנביא ראה כמה חכמה יש לך לצוד דגים, וה""נ מאחר שיש לו חכמה לעסוק במשא ומתן יכול לתבעו על ביטול תורה}"	סימן קנה סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מתי צריך לקבוע זמן לימודו?	"צריך לקבוע זמן ביום וזמן בלילה (שו""ע יו""ד סי' רמ""ו סעי' א', ביה""ל ד""ה עת) דכתיב והגית בו יומם ולילה, וטוב שיקבע העת מיד אחר התפילה משום ילכו מחיל אל חיל, וגם שמא ימשך אחר עסקיו ויתבטל קביעותו (פמ""ג א""א ס""ק א', מ""ב ס""ק ב') [ולשון קבעת עתים הוא לשון גזילה (הפלאה, שע""ת סי' קנ""ו ס""ק ב')], ואברך שהולך מיד אח""כ לכולל מקיים מחיל אל חיל (מאיר עוז עמ' תתס""ג) {ופשוט דאינו יוצא באמירת קרבנות וכדומה דצריך ללמוד דבר חדש בכל יום וכדמבואר מהביה""ל דצריך ללמוד כל מה שיכול מכל התורה כולה}"	סימן קנה סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה יעשה אם צריך לעשות דבר נחוץ מיד אחר שחרית?	"כתב המג""א (ס""ק א') בשם העמק ברכה דילמוד פסוק אחד או הלכה אחת, ומ""מ צריך להשלים קביעותו בלילה כדאמרינן בעירובין (ס""ה ע""א) (מ""ב ס""ק ד') {ונראה לפרש דטוב ללמוד פסוק אחד או הלכה אחת כדי לקיים מחיל אל חיל}, אבל להרויח מעות לא יבטל קביעותו אלא יבטח בה' שלא יחסר לו מזונותיו (ירושלמי סוטה פ""ט, מ""ב ס""ק ה') [עי' שמירת הלשון שער התבונה פ""ט]"	סימן קנה סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם צריך לקבוע שעה קבועה בכל יום?	"הכה""ח (ס""ק י""ג) הביא כן מרמ""ע מפאנו (מ""ב דרשו) {אבל ממ""ב אינו משמע כן, דכתב דאם נאנס ולא למד ביום יכול להשלימה בלילה, ולא כתב דאם נאנס ולא למד בשעה זו ילמוד בשעה אחרת}"	סימן קנה סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה יעשה מי שאינו יודע ללמוד 1) אלא מעט 2) כלל?	"1) ילמוד הלכה או כל דבר שהוא מבין (מ""ב ס""ק ט'), ויבדוק בעצמו אם הוא עושה שום עבירה (רמ""א, מג""א ס""ק ב', מ""ב ס""ק י') 2) ילך לביהמ""ד ושכר הליכה בידו (רמ""א), וגם העכבה בביהמ""ד מצוה היא (שו""ע סי' קנ""א סעי' א'), וכ""ש אם הוא יכול לשמוע יעלה לו במקום לימודו כדאמרינן במדרש (דברים רבה) כל מי שבא לביהכ""נ ושומע דברי תורה זוכה לישב בין החכמים לעת""ל (מ""ב ס""ק ו')"	סימן קנה סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מי שלומד כל היום האם צריך לקבוע עתים ללמוד?	"מבואר מהרבה מקומות דא""צ (ודלא כספר יוסף אומץ), דרש""י בשבת (ל""א ע""א) כתב דדוקא מי שעוסק בפרנסה שואלים ממנו אם קבעת עתים (כן דייק המג""א לקמן סי' קנ""ו), וכן משמע מטור כאן, וכן מגר""א ביו""ד סי' רמ""ו ס""ק ד' דכתב דמיירי בבעל אומנות, וכן הגר""ז (סי' קנ""ו) והערוה""ש (סי' קנ""ו סעי' ב') {וכ""כ המלא הרועים בחגיגה י""ד ע""א}, ומ""מ פשוט דאינו יכול להפסיד אפי' יום אחד שאינו לומד כלל שהרי מצוה לקיים והגית בו יומם ולילה ובשעת הדחק יוצא בק""ש (מאיר עוז עמ' תתע""ז)"	סימן קנה סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מקיים מצותו לקבוע עתים אם הוא נוטל שכר?	"כתב השע""ת (ס""ק א') דהדן את הדין או המלמד תינוקות לשכר בודאי אינו עולה, אבל מסתפק במי שלומד בישיבה אם זה עולה, והכה""ח (ס""ק ד') מחמיר משום ספיקא דאורייתא לחומרא {ונראה דאם לומד כל היום אין נפק""מ דהרי אינו מחויב לקבוע עתים וכמ""ש לעיל}"	סימן קנה סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם יכול לסמוך על ר""ת ללמוד רק תלמוד בבלי?"	"כתב הדרישה (ביו""ד סי' רמ""ו) דרק מי שלומד ט' שעות יכול לסמוך על ר""ת {דיכול לאסוקי שמעתתא אליבא דהלכתא} אבל מי שלומד רק ג' וד' שעות צריך לעסוק גם בספרי הפוסקים כל אחד כפי השגתו (הובא בט""ז שם ס""ק ב' וש""ך שם ס""ק ה', מ""ב ס""ק ג') [וטוב ללמוד לכל הפחות ב' הלכות ליום (שע""ת ס""ק א'), והמ""ב בהקדמה למ""ב כתב ב' הלכות ביום וב' הלכות בלילה]<br> "	סימן קנה סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כמה אדם צריך ללמוד?	"הביה""ל (ד""ה עת) הביא מדרש דצריך ללמוד כל התורה כולה, והמג""א (סי' קנ""ו) הביא מאותה מדרש דגם צריך ללמוד מעשה מרכבה ולעיין בשיעור קומה."	סימן קנה סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם צריך לאכול פת שחרית?	"כתב הטור דיכול לאכול [מעט (ביה""ל ד""ה יוכל] פת שחרית אם הוא רגיל בו {וש""מ דאין זה הפסק במחיל אל חיל, ואפשר משום דהוא לצורך לימודו}, והוסיף דגם טוב להרגיל עצמו בו כדאמרינן בגמ' ב""מ (ק""ז ע""ב) דפת שחרית מבטלת פ""ג מיני חלאים, אבל הב""ח סבר דעדיף שלא לאכול פת שחרית דצריך לבוא מתבואה הרחוקה מן הישוב ועוד תנאים וקשה לעמוד עלה, אבל המג""א (ס""ק ג') והט""ז (ס""ק א') חולקים על הב""ח, וכן פסק המ""ב (ס""ק י""א) דטוב לאכול פת שחרית [ומ""מ מי שאינו אוכל פת שחרית אינו נקרא עבריין (שבט הלוי ח""ד סי' ט""ז, מ""ב דרשו)]"	סימן קנה סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו פת שחרית?	"רש""י (ב""מ ק""ז ע""ב) משמע דלכל הפחות הוא פת במלח ומים בקיתון וכ""ש אם הוא יותר מזה, אבל המהרש""א (שם) פירש דדוקא פת ומים דאם אוכל הרבה מותרות מפריע לימודו, והשעה""צ (ס""ק ג') פסק כרש""י."	סימן קנה סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם צריך פת בדוקא?	"כפשוטו בעי פת ממש, אבל מתוס' ברכות (ל""ז ע""ב) משמע דלא צריך פת ממש (פמ""ג מש""ז ס""ק א'), והא""א מבוטשאטש כתב דכל אכילה ושתיה שדעתו מפוייסת בה עד זמן קביעות הסעודה בזמן דת""ח היא בכלל ברכה."	סימן קנה סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כמה צריך לאכול?	"כביצה (פמ""ג מש""ז ס""ק א')"	סימן קנה סעיף ב		
