#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מניין שמרור אינו מהדברים דלהלן ?</p><p dir='rtl'>א. מרה של כופיה (מין דג).</p><p dir='rtl'>ב. הירדוף.</p><p dir='rtl'>ג. הריזפו.	מהיקש למצה שהיא גידולי קרקע.</p><p dir='rtl'>והוא מין זרעים ולא אילן.</p><p dir='rtl'>והוא ניקח בכסף מעשר.</p><p dir='rtl'>	<br/>פסחים דף לט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה באור קושית רבה בר רב חנין, דאימא מרור חד ?</p><p dir='rtl'>ומה ענה לו אביי ?	שמא מין אחד הוא שקרוי מרור, והוא המר שבכולם.</p><p dir='rtl'>וא&quot;ל אביי דמרורים כתיב. ואין לומר תרי, דמה מצה מינים הרבה, כך מרור.	<br/>פסחים דף לט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	הא דאמרינן דמיני מרור נזרעים בערוגה אחת, איירי בהרחקה או בלא הרחקה ומנ&quot;ל ?</p><p dir='rtl'>ומה החידוש למסקנא ?	בהרחקה, דתנן דרק עולשי גינה ושדה אינם כלאיים זב&quot;ז וזוגי זוגי קתני התם.</p><p dir='rtl'>וקמ&quot;ל דלא אמרינן דכיון שחזרת סופה להקשות ניתן לה יותר רווח, וכמו קלח של כרוב.	<br/>פסחים דף לט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה צריך יותר הרחקה בכלאיים, זרעים או ירקות ?</p><p dir='rtl'>ומאי ס&quot;ד לפרש ברבותא בהא דמיני מרור נזרעים בערוגה אחת ?	ס&quot;ד דקמ&quot;ל דאף ירקות ולא רק זרעים.</p><p dir='rtl'>והקשו דאדרבה, בערוגה התירו רק ירקות ולא זרעים.</p><p dir='rtl'>ולזה אמרו להפך, דס&quot;ד דמרור הוי מין זרעים ולא הותר.</p><p dir='rtl'>והקשו דפשיטא, דבמשנה וכל הבריתות הם קרוים ירקות.</p><p dir='rtl'>[ולמסקנא קמ&quot;ל דלא נימא דכיון שחזרת סופה להקשות היא צריכה יותר רווח].	<br/>פסחים דף לט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם יוצאים ידי מרור בדברים דלהלן:</p><p dir='rtl'>א. קלח.</p><p dir='rtl'>ב. כמושים.</p><p dir='rtl'>ג. כבושים שלוקים ומבושלים.	יוצאים בקלח.</p><p dir='rtl'>לתנא דמתני' יוצאים בכמושים, ובברייתא איכא תנא דאין יוצאים.</p><p dir='rtl'>בכבושים שלוקים ומבושלים לכו&quot;ע אין יוצאים.	<br/>פסחים דף לט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם יוצאים ידי מרור בעלים או קלח יבשים ?	במתני' תנן דיוצאים ביבשים, ובברייתא פליגי בה ר&quot;מ ורבנן.</p><p dir='rtl'>ואמר ר&quot;ח דאף למ&quot;ד דיוצאים הוא רק בקלח ולא בעלים.	<br/>פסחים דף לט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"אליבא דמי נסתפקו במרור של מע""ש בירושלים, ומה נפשט?<p></p><p dir=""rtl"">ומה הכוונה דמרור דרבנן?</p>"	"אליבא דר""י הגלילי דאין יוצאים במצה של מע""ש בירושלים, אם מרור דרבנן קיל.<p></p><p dir=""rtl"">ופשטו דהשוו מצה למרור.</p><p dir=""rtl"">ורש""י הביא די""מ דמרור בזה""ז דרבנן, אך רש""י פי' דהכוונה למה דמעשר ירק דרבנן.</p>"	<br/>פסחים דף לט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם הותר לשרות או לחלוט מורסן לתרנגולים בפסח ?	לשרות אסור, לחלוט מותר.	<br/>פסחים דף לט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם אשה מותרת לשרות מורסן שהיא לוקחת למרחץ, או לשוף בבשרה ?	לשרות אסור, ולשוף מותר אף שבשרה טופח.	<br/>פסחים דף לט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר ללעוס חיטים ליתן על מכתו בפסח ?	אסור, מפני שהן מחמיצות.	<br/>פסחים דף לט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	הא דאמרינן דאפוי מבושל וחלוט אינם באים לידי חימוץ, מה ההבדל בין חלוט למבושל, ומ&quot;ט אינו בא לידי חימוץ קודם שיתבשל ?	"מבושל כשנתנו קודם שירתחו המים.<p></p><p dir=""rtl"">והקשו דא""כ קודם הבישול יחמיץ.</p><p dir=""rtl"">ותי' דצ""ל בברייתא, האפוי שבישלו, וקמ""ל דאף ע""י בישול אינו מחמיץ.</p>"	<br/>פסחים דף לט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה התי' לסתירה אי ותיקא (תבשיל קמח) שרי או אסור ?	במים אסור, בשמן מותר, דמי פירות אינם מחמיצים.	<br/>פסחים דף לט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מדוע אסר רב יוסף לחלוט שני חיטים יחד ?	שמא תשב אחד בסדק של חברתה, ולא יכנסו בה המים, ותבוא לידי חימוץ.	<br/>פסחים דף לט		
