#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מנין שירד ליהושע מן כנגד כל ישראל.	"שנאמר 'לחם אבירים אכל איש'. וכתיב 'קח לך את יהושע <font color=""#0f5bff"">איש </font>אשר רוח בו'.<br>ואין זה משה כי במשה כתיב 'והאיש' ואין דנים איש מ'והאיש'."	יומא פרק שמיני עו א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מדוע היה צריך לרדת מן ליהושע בנפרד מכל ישראל.	שעלה עם משה עד תחומי ההר, שנאמר 'ויקם משה ויהושע משרתו ויעל משה אל הר סיני', והמתין לו יהושע שם כל מ' יום, שנאמר 'וישמע יהושע את קול העם ברעה', למדנו שלא היה עמהם, ושם היה יורד לו מן כנגד כל ישראל.	יומא פרק שמיני עו א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	שאלו תלמידיו את רבי שמעון בן יוחי מפני מה לא ירד להם לישראל מן פעם אחת בשנה. 3	<ul><li>אמר להם אמשול לכם משל למה הדבר דומה, למלך בשר ודם שיש לו בן אחד, פסק לו מזונותיו פעם אחת בשנה ולא היה מקביל פני אביו אלא פעם אחת בשנה, עמד ופסק מזונותיו בכל יום והיה מקביל פני אביו כל יום. אף ישראל מי שיש לו ארבעה וחמשה בנים היה דואג ואומר שמא לא ירד מן למחר ונמצאו כולן מתים ברעב, נמצאו כולן מכוונים את לבם לאביהן שבשמים. </li><li>דבר אחר שהיו אוכלין אותו כשהוא חם. </li><li>דבר אחר מפני משאוי הדרך.</li></ul>	יומא פרק שמיני עו א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כמה היה גובה המן לדעת ר' אלעזר המודעי, ומנין.	שישים אמה. שהמבול היה גבוה חמש עשרה אמה, והמן פי ארבעה ממנו.&nbsp;	יומא פרק שמיני עו א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	'חמש עשרה אמה מלמעלה גברו המים' האם הכונה 'מלמעלה' לארץ, או 'מלמעלה' - מן השמים.	ברור שלא מן הארץ - וכי המים היו עומדים חומות חומות. ועוד איך עלתה התיבה לראשי ההרים.<br>אלא הכוונה מן השמים, שבתחילה נבקעו מעיינות תהום עד שהושוו המים בראשי כל ההרים, ואחר כך ירדו עוד חמש עשרה אמה גשמים מן השמים.	יומא פרק שמיני עו א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מנין הוכיח ר' אלעזר המודעי שהמן ירד פי ארבע מהמבול.	"שבמבול כתוב 'וארובות השמים נפתחו', ובמן כתוב וַיְצַו שְׁחָקִים מִמָּעַל וְדַלְתֵי שָׁמַיִם פָּתָח: וַיַּמְטֵר עֲלֵיהֶם מָן לֶאֱכֹל וּדְגַן שָׁמַיִם נָתַן לָמוֹ, ותנא כמה ארובות יש בדלת ארבע, הרי לב' דלתות ח' ארובות, ואחרי ששתי ארובות הורידו גובה ט""ו אמה, הרי ח' ארובות הורידו שישים אמה.<br>שהרי מידה טובה מרובה&nbsp; ממידת פורענות, וכ""ש שאינה ממועטת ממנה."	יומא פרק שמיני עו א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	איסי בן יהודה אומר מן שירד להם לישראל היה מתגבר ועולה עד שרואין אותו כל מלכי מזרח ומערב. שנאמר.	תערוך לפני שלחן נגד צוררי.	יומא פרק שמיני עו א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כמה מכיל כוסו של דוד לעתיד לבא.	"221 לוג. בגימטריה רוי""ה. (כוסי רויה)"	יומא פרק שמיני עו א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה מקשה הגמ' על החשבון של ר' אלעזר המודעי בענין המן. ומה סבר ר""א המודעי."	"שאין לדמות את המן למבול, כי המבול ירד ארבעים יום והמן שעה אחת. וגם המבול ירד לכל העולם והמן רק לישראל.<br>ור""א המודעי למד גז""ש 'פתיחה פתיחה' [מה פתיחה האמורה בארובות המבול ט""ו אמה גובה לשתי ארובות, אף פתיחה האמורה בדלתות המן ט""ו אמה לכל שתי ארובות]."	יומא פרק שמיני עו א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	הני חמישה ענויין כנגד מי.	אמר רב חסדא כנגד חמש ענויין שבתורה, 'ובעשור', 'אך בעשור', 'שבת שבתון', 'שבת שבתון', 'והיתה לכם' [בכולהו כתיב תענו ועניתם].	יומא פרק שמיני עו א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מנין לומד ריש לקיש ששתיה בכלל אכילה. ומה הקשו עליו.	"שנאמר 'ואכלת לפני ה' אלוהיך מעשר דגנך תירושך ויצהרך', תירוש יין הוא וכתוב 'ואכלת', מכאן ששתיה בכלל אכילה.<br>והקשו עליו שאולי מדובר שאוכל את זה ע""י אניגרון [מין מאכל שנותנים בו יין]."	יומא פרק שמיני עו א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מנין לומד רב אחא בר יעקב ששְתיה בכלל אכילה.&nbsp;<div>מה הקשו עליו ומה תירץ.&nbsp;</div><div>ומה הקשו ומה תירץ.</div>	"שנאמר&nbsp;וְנָתַתָּה הַכֶּסֶף.. בַיַּיִן וּבַשֵּׁכָר וְאָכַלְתָּ שָּׁם, שכר ויין שתיה הוא וקורא לו הכתוב 'ואכלת'.&nbsp;<div>והקשו אולי מיירי שאוכל אותו ע""י אניגרון.&nbsp; &nbsp;ותירץ שכתוב 'שכר' - מידי דמשכר [ואין שכרות דרך אכילה].&nbsp;<div>והקשו אולי מיירי שאכל דבילה קעילית.&nbsp; &nbsp;ותירץ שלומדים 'שכר שכר' מנזיר מה להלן יין - אף כאן יין [וביין אין שכרות אלא בשתייתו].&nbsp;</div></div>"	יומא פרק שמיני עו א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	אכל דבלה קעילית ושתה דבש וחלב ונכנס למקדש, מה דינו.	חייב משום 'יין ושכר אל תשת אתה ובניך אתך בבואכם אל אהל מועד'.	יומא פרק שמיני עו א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מנין הביאה הגמ' ראיה שתירוש אינו יין, ומה המסקנא.	דתניא הנודר מן התירוש אסור בכל מיני מתיקה [בפירות חדשים בתפוחים ובענבים], ומותר ביין [בן ארבעים יום]. <br>ולמסקנה תירוש נקרא יין, אלא שבנדרים הולכים אחר לשון בני אדם.	יומא פרק שמיני עו ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	איזה שני פסוקים הביאה הגמ' להוכיח שתירוש חמרא הוא ודחתה אותם.	'ותירוש ינובב בתולות' [זה יין טוב שהוא משכר את האדם לגלות סתרי ליבו האטומים כבתולה]. זכריה.<br>'ותירוש יקביך יפרוצו' [וכל יקב שבמקרא הוא הבור שלפני הגת, ושם אין הענבים נתונים אלא היין]. משלי.<br>והגמ' דחתה שבשניהם הכוונה דבר הבא מן התירוש, אבל תירוש פירושו מיני מתיקה.	יומא פרק שמיני עו ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	איזה פסוק הביאה הגמ' למסקנה שתירוש הוא יין.	זְנוּת וְיַיִן וְתִירוֹשׁ יִקַּח לֵב (והכא ליכא למימר דבר הבא מן התירוש דהיינו יין דהא כבר כתיב יין. תוספת יום הכפורים). הושע.	יומא פרק שמיני עו ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	למה נקרא שמו יין.	"יין, שמביא יללה לעולם [ע""י היין רב הניאוף ופורענות באה לעולם. יין לשון תאניה ויללה]."	יומא פרק שמיני עו ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	למה נקרא שמו תירוש.	שכל המתגרה בו נעשה רש.	יומא פרק שמיני עו ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כתיב תירש וקרינן תירוש.	זכה [לשתות לפי מידה] נעשה ראש [שמפקח לבו בחכמה], לא זכה נעשה רש.	יומא פרק שמיני עו ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"כתיב ויין ישמח [בשי""ן, לשון שממה], וקרינן ישמח."	זכה משמחו, לא זכה משממו.<br>והיינו דאמר רבא חמרא וריחני פיקחין [פקחוני, עשאוני פיקח].	יומא פרק שמיני עו ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מנין שסיכה נחשבת לעינוי.	שנאמר 'לֶחֶם חֲמֻדוֹת לֹא אָכַלְתִּי וּבָשָׂר וָיַיִן לֹא בָא אֶל פִּי וְסוֹךְ לֹא סָכְתִּי'. וכתיב וַיֹּאמֶר אֵלַי אַל תִּירָא דָנִיֵּאל כִּי מִן הַיּוֹם הָרִאשׁוֹן אֲשֶׁר נָתַתָּ אֶת לִבְּךָ לְהָבִין וּלְהִתְעַנּוֹת לִפְנֵי אֱלֹהֶיךָ נִשְׁמְעוּ דְבָרֶיךָ וַאֲנִי בָאתִי בִּדְבָרֶיךָ.&nbsp;<br>מכאן שמניעת סיכה נקראת עינוי.	יומא פרק שמיני עו ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מנין שרחיצה נקראת עינוי. מה אמר מר זוטרא ברבי טוביה, ומה הקשו עליו.	דאמר קרא 'ותבא כמים בקרבו וכשמן בעצמותיו'. מה שמן מאבראי אף מים מאבראי.<br><div>והביאו בברייתא הפוכה, דתנן: מנין לסיכה שהיא כשתיה ביום הכפורים, שנאמר 'ותבא כמים בקרבו וכשמן בעצמותיו'.<br></div>	יומא פרק שמיני עו ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מנין שרחיצה נקראת עינוי. מה אמר רב אשי.&nbsp;	אלא אמר רב אשי: רחיצה מגופיה דקרא שמיע ליה, דכתיב 'וסוך לא סכתי' [מריבויא דלישנא].&nbsp;	יומא פרק שמיני עו ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו אניגרון ומהו אכסיגרון.	אניגרון - מיא דסילקא.<br>אכסיגרון - מיא דכולהו שלקי.	יומא פרק שמיני עו א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הפירוש יקב במקרא.	בור שלפני הגת.	יומא פרק שמיני עו א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	'לחם חמודות לא אכלתי'. מה הכוונה.	אמר רב יהודה בריה דרב שמואל בר שילת, אפילו נהמא דחיטי דכייתא לא אכל.	יומא פרק שמיני עו ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מנין שרחיצה נקראת עינוי. 3	מר זוטרא ברבי טוביה. 'ותבא כמים בקרבו וכשמן בעצמותיו'. (נדחה)<br>רב אשי. 'וסוך לא סכתי', לרבות רחיצה.<br>אבעית אימא. 'וכי התענית בכל אשר התענה אבי', 'כי אמרו העם רעב ועיף וצמא'. עיף מרחיצה.	יומא פרק שמיני עו ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מנין שסיכה נקראת עינוי. 2	"<ol><li>'וסוך לא סכתי... מן היום הראשון אשר נתת את לבך להבין ולהתענות לפני אלהיך'.</li><li>'ותבא כמים בקרבו וכשמן בעצמותיו' - סיכה כשתייה. <span style=""font-size: 11pt !important;"">(מנין לסיכה שהיא כשתיה ביום הכפורים? אף על פי שאין ראיה לדבר - זכר לדבר, שנאמר ותבא כמים בקרבו וכשמן בעצמותיו)</span></li></ol>"	יומא פרק שמיני עו ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	'ותירוש ינובב בתולות'. מה הפירוש.	זה יין טוב, שהוא משכר את האדם לגלות סתרי ליבו האטומים כבתולה.	יומא פרק שמיני עו ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מנין למסקנה שתירוש הוא יין.	"שנאמר 'יין ותירוש יקח לב', ואכילת ענבים אינה משכרת. <span style=""font-size: 14pt !important;"">(כלומר והכא ליכא למימר דבר הבא מן התירוש דהיינו יין דהא כבר כתיב יין. וא""ת וס""ס היכי מוכח מהכא דתירוש יין והא כבר כתיב יין, וי""ל דלעולם תירוש הוא יין אלא דסתם יין הוא בן מ' יום, ובתוך מ' יום נקרא תירוש. תוס' יום הכפורים)</span>"	יומא פרק שמיני עו ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	חמרא וריחני פקחין. מה הפירוש.	פקחוני, עשאוני פיקח.	יומא פרק שמיני עו ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	הנודר מן התירוש, מה דינו.	תניא הנודר מן התירוש אסור בכל מיני מתיקה [בפירות חדשים בתפוחים ובענבים], ומותר ביין [בן ארבעים יום].	יומא פרק שמיני עו ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה לומד המהרש""א מהפסוק 'והאיש משה עניו מאד'"	"מהרש""א חידושי אגדות מסכת יומא דף עו עמוד א<br>והאיש משה ענו מאד מכל האדם וגו' שהכתוב מעיד על נבואתו שאין כמוהו כדכתיב את דכא אשכון."	יומא פרק שמיני עו א		
