#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מהיכן דרשו דנזיר נטמא לנגעם וזיבתם של קרוביו?<br>ומה החידוש בנגעם? ובזיבתם?<br>ומנ""ל דכ""ה הדין בכה""ג לרי""ש ולר""ע?"	"מהא דכתיב במותם.<br>ובנגעם קמ""ל אף דמצורע חשוב כמת. ובזיבה לא איצטריך קרא, ונקט בגמ' אגב מצורע.<br>לרי""ש כה""ג יליף מנזיר בג""ש לאמו לאמו.<br>לר""ע לא מייתר קרא דאמו להכי, אלא דריש מדמרבינן כה""ג והוא נזיר בקראי דנזיר, וא""כ קרא דלאביו בכה""ג מייתר, ואיהו לג""ש. (ע""פ תוס')."	נזיר דף מח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"הגמ' הקשתה מעיקרא ל""ל קרא שלא יטמא כה""ג לאביו ולאמו, הא דרשינן קרובים מקרא דעל כל נפשות מת.<br>מאיזה ק""ו סברה הגמ' ללמוד אח""כ דהוא לא נטמא לאמו?<br>ול""ל ק""ו תיפו""ל מהא דכתיב עיקר קרא לקרובים? (ב""פ בתוס').<br>ומה הקשו תוס' לתירוץ הראשון?"	"מה כהן הדיוט שנטמא לאחיו מאביו אינו נטמא לאחיו מאמו, כה""ג שאינו נטמא לאביו ק""ו לא לאמו.<br>לפ""א בתוס' משום דכיון דכתיב לאביו ס""ד דאתא למעט אמו שאינו מתייחס אחריה וכצריכותא דלהלן.<br>והקשו דא""כ קרא דאביו נמי לא מייתר, דאי הוי כתב אמו לבד ס""ד למעט אביו משום שאינו ודאי.<br>אלא ע""כ לרי""ש ל""ל האי צריכותא, ואה""נ דלא בעינן ק""ו, ורק נקט ק""ו לרווחא דמילתא."	נזיר דף מח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מדוע הוצרכו לילפותא דנזיר נטמא למת מצווה, נילף מג""ש לאמו לאמו, כשם שאנו לומדים משם שנטמא לנגעם וזיבתם?<br>ומ""ט לא למדו בק""ו מכה""ג שקדושתו קדושת עולם?"	"אי לאו קרא בנזיר ס""ד דג""ש אתיא רק לזה, ולא נוציא הפסוק ממשמעותו הואיל ומצורע הוקש למת.<br>ורק אחר דאיכא קרא וע""כ ג""ש לנגעם אתא, מפקינן קרא ממשמעותיה.<br>וק""ו מכה""ג ליכא למימר, דאיכא למיפרך מה לכה""ג שכן אינו מביא קרבן על טומאתו."	נזיר דף מח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מנ""ל דהא דכתיב על נפש בנזיר לא איירי בבהמה? (לת""ק, לר' ישמעאל, ותוס' בדעת ר""ע)."	"לת""ק - מדכתיב על נפש מת.<br>לר' ישמעאל - מדכתיב לא יבוא, במטמא בביאה הכתוב מדבר.<br>ר""ע דריש קרא דמת לרבות קרובים, ולדידיה ע""כ דרשינן אדם מדרשה דלא יבוא דר' ישמעאל.<br>או משום דלא מצינו בעניין טומאה בהמה מוזכרת בלשון נפש אלא בלשון נבילה."	נזיר דף מח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"הגמ' הקשתה דנילף דנזיר נטמא למת מצווה מהא דנאמרו כללות בכה""ג, הא פרכינן לעיל מה לכה""ג שאינו מביא קרבן על טומאתו?<br>ומה דחתה הגמ'?<br>ומ""ט סגי בקרא דלאביו ולא בעינן שאר קרובים?"	"אין הכוונה דנלמד מת מצווה, אלא דנלמד מכה""ג שאינו נטמא לקרובים, ואייתר לאביו ולאמו דנטמא למת מצווה.<br>ודחו דנגד זה איכא למילף מכהן הדיוט הנטמא להם.<br>אמנם השתא סגי בקרא דלאביו המחלק את דינו מכהן הדיוט, ושוב יש להשוות לכללו דכה""ג."	נזיר דף מח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה דרש ר' ישמעאל מקרא דלאביו?<br>ולאמו?<br>לאחיו?<br>ולאחותו?<br>ומ""ט אין דורשים ג""ש מלאחיו?<br>ומ""ט הקדים בברייתא לאחיו לאמו שלא כסדר הכתוב?"	"לאביו איצטריך דאינו ככהן הדיוט הנטמא לקרובים, אלא ככה""ג.<br>לאמו לג""ש דנזיר ג""כ נטמא לנגעם וזיבתם.<br>לאחיו קמ""ל דנטמא למת מצווה.<br>לאחותו קמ""ל גם בנזיר ועושה פסח, דלא נימא דעשה שיש בו כרת ידחה.<br>ובאחיו ל""ש ג""ש משום דלא כתיב בכה""ג לאחיו.<br>והטעם שהקדים דרשה דלאחיו, דאי לאו דאיכא קרא לרבות מת מצווה, היה לנו לדרוש מאמו לכך ולא לדרוש ג""ש. ורק אחר דרשה זו אייתר לאמו למת מצווה."	נזיר דף מח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"ר' ישמעאל דריש לאביו דנזיר לגופיה לאסור קרובים, לאמו לג""ש, לאחיו למת מצווה, ולאחותו לעושה פסח.<br>מהיכן דרש ר""ע לאסור קרובים?<br>ומהיכן הוא דרש מת מצווה? ול""ל תרי קראי לדידיה?<br>ומה דרש מלאחיו?<br>וכיון דלא מייתר ליה קרא דלאמו, מנ""ל ג""ש דרבי דמטמא לנגעם וזיבתם?"	"נפש אלו הרחוקים, מת אלו הקרובים.<br>לאביו ולאמו אינו מטמא אבל נטמא למת מצווה. ובעינן לתרוייהו דאי כתב רק חד מינייהו ס""ד דאתא למעט השני. די""ל דצד אב עדיף שהבן מתייחס אחריו, וי""ל דצד אם עדיף שהוא ודאי.<br>לאחיו לרבות כה""ג והוא נזיר שנטמא למת מצווה.<br>וכיון דמרבי כה""ג ונזיר, לא בעינן לקרא דכה""ג גופיה, וקרא דהתם מייתר לג""ש. ולר""ע ס""ל דמופנה מצד אחד למדים ואין משיבים."	נזיר דף מח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מהיכן דרש ר""ע דגם נזיר וכה""ג אינו נטמא למת מצווה?<br>ובכהן הדיוט ונזיר? (לסוגיא כאן ובזבחים).<br>ולר' ישמעאל דלא אייתר ליה האי קרא מנ""ל האי דינא?<br>ומ""ט בקרא דלאחותו הוא מודה לדרשה דר""ע?"	"מדכתיב לאחיו.<br>בכהן הדיוט לפשטות סוגיין לא בעינן קרא, ומשום דמעלתו על נזיר שקדושתו קדושת עולם בפנ""ע אינה סיבה להועיל גבי מת מצווה.<br>ובסוגיא בזבחים דרשו לאביו לנזיר לבד, לאמו לכהן הדיוט ונזיר, ודלא כסוגיין שעשו צריכותא בין אביו לאמו. [אך יש צד בתוס' להשוות הסוגיות].<br>לר' ישמעאל גם בכה""ג מסברא כיון שהתירה תורה חד לאו ה""ה תרי לאווי.<br>אמנם קרא דלאחותו בעינן לעושה פסח ומילה, ומשום שיש בהם כרת ואיכא רבותא טפי."	נזיר דף מח		
