#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"כו. לרב דהעמיד באיסקופת מבוי שמקורה בקורה כלפי פנים 1) כשהפתח פתוח עד היכן כלפנים
ומדוע 2) מדוע כשהפתח נעול תחת הקורה כלחוץ 3) ומה יהיה הדין באיסקופת בית
שמקורה בקורה כלפי פנים? "	"1) רש""י כתב עד חוד החיצון של קורה דסבר כמ""ד
מותר להשתמש תחת הקורה, או משום דהיכרא מלבר או משום דקורה משום מחיצה דאמרינן חודה החיצון יורד
וסותם <sup>יח</sup>.<br>2) דכיון דנסתם המבוי
אין חלל המחיצות ד' ולא אמרינן גוד אחית.<br>3) כתבו התוס'
(ד""ה אמר) דכיון דהקורה אינה ראויה להתיר שם
אפילו פתח פתוח הוי כלחוץ.<span style=""font-size: 12pt !important; color: #504f4b;"">
<br>יח.  והרשב""א
חלק וכתב שבירושלמי מפורש שכל זמן שהפתח פתוח כולה כלפנים וטעמא דהואיל והותרה מקצתה הותרה כולה,
דהא איכא היכרא טובא דמופרשת מהרשות שלפניה ולא יבואו להוציא לחוץ. והר""ן כתב שכן דעת הרז""ה וטעמו שנמשך החלק הלא
מקורה אחר החלק המקורה. והמהרש""א על התוס'  (ד""ה אמר)
 כתב שכן דעת התוס'.</span>"	שבת ט. ותוס'		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"כז. לר""מ דאמר כל מקום שאתה מוצא שתי רשויות והן רשות אחת אסור לכתף עליו
1) מדוע 2) האם גם מבית לעליה ומדוע 3) מחצר לגג 4) מחצר לשלחן
גבוה י' ורחב ד' 5) והאם ההלכה כדבריו?"	"1) גזירה משום תל גבוה י' ורחב ד' ברה""ר דיש חיוב מדאורייתא לכתף מרה""ר עליו.<br>2) כתבו התוס' (ד""ה גזירה) דלא אסר ר""מ, דלא יבואו לטלטל מרה""ר לעליה דמינכר מחיצתה.<br>3) אסור כמבואר בתוס'&nbsp;<sup>יט</sup>.<br>4) מותר דלא אסר אלא לדברים קבועים ולא לדברים המטלטלים.<br>5) כתבו התוס' דאין ההלכה כדבריו, אלא כר""ש שהתיר לטלטל מחצר לגג.<br><span style=""font-size: 12pt !important; color: #504f4b;"">יט. כתב הרשב""א שמסתבר שדוקא מחצר השותפים שלא עירבו אסור דדמיא קצת לרה""ר שאסור להכניס ולהוציא ממנה ומן הבתים לתוכה, ואינו נראה כן מדברי רש""י במס' עירובין.</span>"	שבת ט. ותוס'		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"כח.
האם מותר סעודה קטנה או גדולה לפני מנחה גדולה או קטנה לאדם
שלא התפלל מנחה והאם מפסיק לאחר שהתחיל? "	"סמוך למנחה גדולה אסור
בסעודה גדולה, לל""ק דגמ' מותר בסעודה קטנה ולרב אחא בר יעקב אסור, ואם התחיל אינו מפסיק.<br>סמוך למנחה קטנה אסור אף בסעודה קטנה, ואם התחיל מפסיק <sup>כ</sup>.<span style=""font-size: 12pt !important; color: #504f4b;"">
<br>כ.  והרשב""א הביא דברי
הרז""ה דעיקרא דמילתא כהו""א דגמרא דהוו מוקי לה למתניתין במנחה קטנה ובסעודה קטנה, דעד כאן לא נדינן מינה אלא מדר' יהושע בן לוי
דאמר אסור לטעום כלום עד שיתפלל, וההיא דריב""ל הא אידחיא לה מהלכתא במס' ברכות בהדיא, והלכך מתניתין
כפשטה שמעינן לה דסמוך למנחה גדולה הא איכא שהות טובא ואפילו סעודה גדולה שריא.</span>"	שבת ט:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"כט.
להלכה האם מותר סעודה קטנה או גדולה לפני מנחה גדולה או קטנה
לאדם שלא התפלל מנחה? "	"כתבו התוס' (ד""ה בתספורת) שלהלכה סעודה קטנה לפני מנחה גדולה מותר ולפני
מנחה קטנה אסור. וסעודה גדולה כסעודת אירוסין ונישואין וסעודת מילה <sup>כא</sup> אסור גם סמוך למנחה גדולה <sup>כב</sup>.<span style=""font-size: 12pt !important; color: #504f4b;"">
<br>כא.  כתב הר""ן שיש מי
שפירש דבשל כל אדם שמין בין סעודה גדולה דידיה וקטנה דידיה, והסכים הר""ן עם התוס' שסעודה גדולה היינו
סעודת אירוסין ונשואין.
<br>כב.  כתב הרשב""א
שהרי""ף ורבינו יונה פסקו שאסור גם סעודה קטנה סמוך למנחה גדולה, והרז""ה פסק שסמוך למנחה גדולה
אפילו סעודה גדולה מותר ורק לפני מנחה קטנה אפילו סעודה קטנה אסור.</span>"	שבת תוס' ט:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"ל.
להלכה באיזה מקרה אם התחילו בסעודה מפסיקים? "	"כתבו התוס' (ד""ה אין וד""ה בתספורת) דמפסיקים א. אם אין שהות ביום להתפלל <sup>כג</sup> ב. סמוך למנחה קטנה אם התחילו אפילו סעודה
קטנה <sup>כד</sup>.<span style=""font-size: 12pt !important; color: #504f4b;"">
<br>כג.  כתב הרשב""א
דלקריאת שמע וכן לכל מצוה דאורייתא כלולב ושופר וכיוצא בהן מפסיקים אפילו דאיכא שהות. והר""ן כתב
דה""מ כשהתחיל כשהגיע זמן החיוב אבל אם התחיל לפני כן אפילו בדאורייתא אם יש שהות אינו מפסיק.
<br>כד.  והר""ן כתב שלדעת
הרז""ה באופן זה אין מפסיקים.</span>"	שבת תוס' ט:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"לב.
מאימתי 1) התחלת אכילה 2) התחלת דין?
"	"1) לבני בבל שהיו חוגרים את עצמם בחוזק משיתיר חגורו,
לבני א""י שלא נהגו כן משיטול ידיו.<br>2) אם לא עסקו בדין אחר -
משיתעטפו הדיינים, אם כבר עסקו בדין אחר - משיפתחו בעלי דינים."	שבת ט: - י.		
