#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ב. 1 'השותפין שרצו לעשות מחיצה בחצר בונין את הכותל באמצע' באר! ובמאי פליגי?	ל&quot;ק: מחיצה היינו מחיצה כמו 'מחיצת הכרם', ואינו יכול לחייבו לעשות מחיצה דהיזק ראיה לאו שמיה היזק אלא רק ברצו, ואז בונים את הכותל דוקא ולא מסיפס [ולכן תני בונים את הכותל ולא תני בונים אותו (ע' רש&quot;י ותוס')], באמצע - קמ&quot;ל שאינו יכול לטעון שהתרצה באוירא אבל בתשמישא לא התרצה. [ל&quot;ק לא פרשה כל&quot;ב דהוי ליה למימר לחצות.]</p><p dir='rtl'>ל&quot;ב: מחיצה היינו חלוקה כמו &quot;ותהי מחצת העדה&quot; וכדאמרי אנשי תא נעביד פלוגתא, ובשדה שאין בה דין חלוקה ולכן רק אם רצו חולקים, אבל אחר שרצו לחלוק מחייבים אותו לבנות כותל משום היזק ראיה דשמיה היזק ולא די במסיפס בעלמא. [ל&quot;ב לא פי' כל&quot;ק משום דקשיא לה דהו&quot;ל למימר 'בונים אותו' ולא 'בונים את הכותל'.]	בבא בתרא ב.		א'
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ב: באלו מקרים לכו&quot;ע אמרינן היזק ראיה שמיה היזק ומדוע (גינה, כותל, כופין, חלונות, דרב נחמן)?	"גינה - כדר' אבא דאמר בשם רב הונא אמר רב אסור לאדם לעמוד בשדה חבירו בשעה שהיא עומדת בקמותיה.<p dir=""rtl"">כותל חצר שנפל - כיון דנפל לכו&quot;ע מחייבים אותו לבנות גובה ד' אמות משום היזק ראיה (לרש&quot;י משום דכבר נתרצו הראשונים בכותל, לתוס' משום שהורגלו לעשות דברים צנועים בחצר ולא למדו ליזהר זה מזה).</p><p dir=""rtl"">כופין אותו לבנות בית שער וכדו' לחצר - דהיזק דרבים ודאי הוי הזק.</p><p dir=""rtl"">יש להרחיק החלונות משל חברו ד' אמות מלמטה כדי שלא יעמוד ויראה - דבבית ודאי איכא היזק ראיה.</p><p dir=""rtl"">רב נחמן חייב לעשות כותל ד' אמות מעל החצר - גג וחצר ודאי שייך היזק כיון שבעל החצר משתמש תדיר ובעל הגג לא, ואינו יודע מתי יגיע בעל הגג להצטנע ממנו.</p>"	בבא בתרא ב:		א'
