#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"י. במה נחלקו ר&quot;ש וחכמים בערלה וכלאי הכרם<u> פטר חמור</u> וכד' האם מטמא טומאת אוכלים?<p dir=""rtl"">והאם בשר וחלב מטמא ומדוע?</p>"	"חכמים אמרו שמטמא כיון שראוי לגוי, ור&quot;ש סבר שכל שאי אתה יכול להאכילו לאחרים אינו מטמא טומאת אוכלים ומודה בבשר בחלב שמטמא שהיתה לו שעת הכושר ועוד שלשיטתו מותר בהנאה. <p dir=""rtl"">גבי פטר חמור נחלקו, רבה דיק מכאן שסובר שאסור בהנאה לאחר עריפתו ורבא אמר דאיכא למימר שבחשב ה&quot;נ שמודה והברייתא כשלא חשב עליו ושחטו להתלמד וכהי גונא נחלקו האם איסורו חושבו, וכן ר&quot;ל שנחלקו בזה נימוס ור&quot;א, ולא משמע כן, אלא הם נחלקו דוקא בעורב שיש לו סימני טהרה.</p>"	בכורות י.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	י: א המקדש בפטר חמור האם מקודשת ומדוע (כמאן אזלא מתניתין המקדש בפטר חמור אינה מקודשת)?	"לר&quot;ש שמתיר בהנאה בחי ודאי מקודשת, לאחר עריפה תלוי במחלוקת האם מודה ר&quot;ש שאסורה בהנאה. לר&quot;י שאוסר בהנאה מקודשת בביני ביני (מה שעודף החמור על השה).<p dir=""rtl"">מה ששנינו המקדש בפטר חמור אינה מקודשת - או לאחר עריפה ודברי הכל, או קודם עריפה ואליבא דר&quot;י ואינו שווה אלא שקל וסבר כר&quot;י בר&quot;י שאין פדיה פחות משקל.</p>"	בכורות י:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	י: ב מה התרבה בפדיון פטר חמור &quot;תפדה&quot; &quot;תפדה&quot; אף שהוקש לפדיון הבן?	ס&quot;ד דהוקש לפדיון הבן דוקא בן ל' יום ודוקא בחמש סלעים, קמ&quot;ל תפדה אפ' מיד תפדה בכל שהו [ומה שהצריך ר' יוסי בר&quot;י בשקל, משום דכתיב &quot;וכל ערכך יהיה בשקל הקודש&quot;].	בכורות י:		
