#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"צו. למ""ד דמחזרת חייב, חמור שאוכל מפתח החנות בחיזור ועל גבו גדיים שאוכלים בלא חיזור כמה משלם על אכילת החמור והגדיים ומדוע? "	"כתבו התוס' (ד""ה דקיימא) שלרש""י לגבי חמור שאוכל בחיזור חשיב קרן וישלם ח""נ ולגבי גדיים שאכלו בלא חיזור חשיב שן ברה""ר שמשלמת מה שנהנית. ולפירוש ר""י כל מה שהגדיים יכולים להגיע ולאכול חשיב רה""ר אפילו לחמור, כי זה דוחק לומר דגבי חמור חשיב חצר הניזק ולגבי גדיים שעל גביו חשיב רשות הרבים."	"ב""ק תוס' כא."		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"צז. המקצה מקום מרשותו לרה""ר והניח שם פירות ונכנסה שם בהמה ואכלתן לרב פטורה ולשמואל חייבת. במאי פליגי בהו""א ובמסקנא? "	"בהו""א רב דאמר פטורה קסבר בור ברשותו חייב. רש""י פירש דהו""ל בכלל מקלקל וקנסו לזכות בגופו ובשבחו ולכן הבהמה שאכלתן פטורה. ושמואל סבר בור ברשותו פטור וברשות שטח פירותיו ולכן הבהמה שאכלתן חייבת. והתוס' (ד""ה דרב) פירשו בשם ר""י שרב סבר שאי אפשר לעובר ברה""ר לצמצם כל כך שלא יכנס ברשות אחרים ולא היה לו לקרב פירותיו ממש לרה""ר ולכן הבהמה שאכלתן פטורה. ושמואל ס""ל שיכול בעל הפירות לסמוך ובעל הבהמה ירחיקנה ואם תאכל חייבת.<br>למסקנא לרב פטורה דא""ל לאו כל כמיניך דמקרב להו לפירותיך לרה""ר ומחייבת להו לתוראי. ולשמואל חייבת שהרי ודאי היא רואה את הפירות ויש לה להזהר שלא לאוכלם, והתוס' פירשו שיש לחייבה לפי שבכוונה אכלתן."	"ב""ק כא. - כא: ותוס'"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"צח. למסקנא כיצד מתפרשים דברי רבי יוסי ור""א שאמרו אין דרכה לאכול אלא להלך, וכמה רצו לחייב? "	"פרש""י (ד""ה איכא) שבאו לומר שאין דרכה לפשוט צוארה על חברתה ואין דרכה לקפוץ מדרך ולאכול אלא להלך, ואית ליה דאילפא ודרבי אושעיא ובשניהם חייב ח""נ. והתוס' (ד""ה דאילפא) כתבו דאינם מענין אחד דרבי אושעיא מיירי בקופצת דהוי קרן וח""נ ואילפא איירי ע""ג חבירתה דחשיב שן ונ""ש <sup>לו</sup>.<span style=""font-size: 12pt !important; color: #504f4b;"">
<br>לו.  והרשב""א  (ד""ה ואוקימנא )  כתב דאילפא ור' אושעיא לא פליגי ותרוייהו חשבי ליה כחצר הניזק ומשלמת נ""ש.</span>"	"ב""ק כא: ותוס'"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"צט. כלב שנפל מראש הגג ושבר כלים באיזה אופן פטור לכ""ע, באלו אופנים מחלוקת ובאיזה אופן חייב לכ""ע? "	"אם הכלים קרובים לכותל באופן שבקפיצה לא היה מגיע אליהם פטור לכ""ע שאנוס הוא. אם הכותל רעוע או אם הכלים נשברים בין בנפילה ובין בקפיצה חייב רק למ""ד שתחילתו בפשיעה וסופו באונס חייב וביארו התוס' (ד""ה הא) שעמדו במקום שנשברים בין בנפילה ובין בקפיצה או בכלים ארוכים. אם הכותל צר, ובלישנא אחרינא פרש""י משופע חייב לכ""ע דתחילתו וסופו בפשיעה."	"ב""ק כא: ותוס'"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ק. מה דין כלב שדלג מלמטה למעלה ומדוע ומה חידוש באדם שחייב? 	"רש""י (ד""ה מלמטה) כתב שכלב שדלג מלמטה למעלה פטור מנ""ש וחייב בח""נ דמשונה הוא. והתוס' (ד""ה אדם) כתבו שפטור לגמרי דאנוס הוא <sup>לז</sup>. ובאדם נפקא מינא אם הפקיד ביתו לחבירו לשמור ויש שם חש""ו שיש לו ליזהר שלא ידלגו מלמטה למעלה וישברו כלים.<br>עוד כתבו התוס' בשם ר""י דהחידוש באדם שחייב ממטה למעלה, אע""פ שכלב וגדי כה""ג פטורים לגמרי.<span style=""font-size: 12pt !important; color: #504f4b;"">
<br>לז.  כתב הרשב""א  (ד""ה ופרקינן)  שלרי""ף הגירסא בברייתא בהפך בין מלמעלה למטה ובין מלמטה למעלה חייבים ולדבריו כלב שדלג מלמטה כדרכו משלם נזק שלם ואם אפיך מיפך שקפץ ישלם ח""נ.</span>"	"ב""ק כא: ותוס'"		
