#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	סה. 1 האי מאן דמסיק זוזי דריביתא בחבריה וקא אזלי חטי ארבעה גריוי בזוזא בשוקא ויהיב ליה איהו חמשה כי מפקינן מיניה (שריבית קצוצה יוצאה בדיינים) כמה מפקינן מיניה?	אביי אומר ד', ואידך אזולי מוזיל גביה. ורבא אמר ה' מפקינן מיניה, שמתחילה בתורת ריבית נתן לו.	בבא מציעא סה.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	סה. 2 התובע מחברו ד' זוז ריבית ונתן לו טלית במקום הריבית כשמוצאים ממנו הריבית האם מוציאים הטלית או כסף שווי הטלית?	לאביי ד' זוז מוציאים ולא את הטלית (שאת זה קנה בדמי הריבית). ורבא סובר שמוציאים הטלית שלא יאמרו שלובש טלית של ריבית.	בבא מציעא סה.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	סה. 3 התובע מחברו ריבית של י&quot;ב זוז ונתן לו במקום קרקע שווי י' במקום י&quot;ב כשמוציאים ממנו האם מוציאים י' או י&quot;ב?	מוציאים י&quot;ב. ואף שמה שהסכים לקבל את הקרקע במקום בי' בי&quot;ב מפני שהרויח, אין זה נפק&quot;מ שסבר וקיבל.	בבא מציעא סה.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	סה. 4 האם מרבין על השכר ועל המכר ומדוע?	"מרבין על השכר ואין מרבין על המכר. <p dir=""rtl"">טעם החילוק הוא שבשכירות הדרך לשלם בסוף {סמכו חכמים שאין שכירות משתלמת אלא בסוף מדכתיב &quot;כשכיר שנה בשנה&quot; שכירות של שנה זו אינה משתלמת אלא בשנה הבאה} ואם מקדים הוא מוריד לו מהשכירות, אבל מכר משתלם בהתחלה ואם מאחר לו, זה אגר נטר ואסור.</p>"	בבא מציעא סה.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	סה. 5 טרשא, טרשא דרב פפא, טרשא דרב חמא האם מותרים וכיצד הלכה?	"רב נחמן התיר טרשא סתם (פ' רש&quot;י מוכר סחורה בהמתנה יותר מדמיה ובפרט שלא יפרט לו אם עכשיו זה בפחות) כיון דלא קץ אם תשלם עכשיו זה בפחות.<p dir=""rtl"">רב פפא התיר טרשא שלו כיון שהוא אין לו רווח שיש לו כסף וגם השיכר לא מתקלקל והוא רק מטיב ללוקח לאחר לו. רב ששי בר אידי הקשה שהרי מצד הלוקח הוא ננשך, שמשלם יותר ממה שקיבל מפני שאין לו כסף עכשיו (ולקמן סח. פסקינן דלא כרב פפא).</p><p dir=""rtl"">רב חמא התיר טרשא שלו (מוכר הסחורה במקום הזול כמקום היוקר והם מעלים למקום היוקר ואחריות הדרך עליו ומוכרים ומשתמשים עם הכסף ואח&quot;כ מביאים לו הכסף) דניחא להו דליקו ברשותי דכל היכא דקא אזלי שבקי להו מכסא ונקטו להו שוקא (וע' תוס' ובבעה&quot;מ ובמלחמות). והלכה כרב חמא. (וע' בתוס' ובראשונים אי הלכה גם כרב נחמן.)</p>"	בבא מציעא סה.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	סה: 1 'מכר לו את השדה ונתן לו מקצת דמים ואמר לו אימתי שתרצה הבא מעות וטול את שלך' מי אוכל פירות (4)?	"פעמים ששניהם מותרין - דאמר ליה קני שיעור זוזך וכל אחד אוכל מה שיש לו.<p dir=""rtl"">פעמים ששניהם אסורין - דאמר ליה כשתביא תקנה מעכשיו, ומשלשים את הפירות. אבל לר' יהודה שמתיר צד אחד בריבית מותר לאכול הפירות.</p><p dir=""rtl"">פעמים שהמוכר מותר ולוקח אסור - דאמר ליה כשתביא תקנה.</p><p dir=""rtl"">פעמים שהלוקח מותר ומוכר אסור - דאמר ליה תקנה הכל עכשיו והכסף יהיה הלואה.</p>"	בבא מציעא סה:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	סה: 2 'משכן לו בית משכן לו שדה ואמר לו לכשתרצה למוכרם לא תמכרם אלא לי' מתי מותר ומתי אסור? ודלא כמאן?	"בדמים הללו אסור בשוויהן מותר.<p dir=""rtl"">ודלא כר' יהודה שאומר צד אחד בריבית מותר.</p>"	בבא מציעא סה:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"סה: 3 'מכר לו בית מכר לו שדה ואמר לו לכשיהיו לי מעות החזירם לי אסור לכשיהיו לך מעות אחזירם לך מותר' מתניתא דלא כמאן? מאי שנא רישא ומאי שנא סיפא?<p dir=""rtl"">ואלו עוד שני דוגמאות יש בסוגיא כעין זה?</p>"	"דלא כר&quot;י שאמר צד אחד בריבית מותר.<p dir=""rtl"">ברישא שהמוכר התנה סמכה דעתיה ומתחייב, ואסור דהוי ריבית. בסיפא שהלוקח אומר ולא עליו להתנות, נעשה כאומר מדעתיה (אם אסכים).</p><p dir=""rtl"">אדם שמכר לחברו שלא באחריות וראה המוכר שהלוקח עצוב וא&quot;ל אם יטרפו ממך אשלם אינו צריך לשלם כיון שלא עליו מוטל להתנות פיטומי מילא בעלמא.</p><p dir=""rtl"">שכיב מרע שנתן גט לאשתו ונאנח אמרה לו למה אתה נאנח אם תבריא אשאר אשתך פסק רב זביד שפיטומא מילא בעלמא ואינה אשתו [ובלא סברא זו לא היתה מגורשת אף שבידו לעשות תנאים ולא בידה ס&quot;ד שהוא נותן על דעתה קמ&quot;ל]. </p>"	בבא מציעא סה:		
