#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	קצח. וכחש בעמיתו בפקדון או בתשומת יד או בגזל או עשק את עמיתו. מהם תשומת יד ועשק, ומדוע רב חסדא העמיד באופן שיחד כלי?	"תשומת יד היא הלואה. עשק הוא שכר שכיר. פרש""י שרב חסדא העמיד באופן שיחד כלי להלואתו או לעושקו, דאי לא לא מיחייב אכפירתם קרבן שבועה, דלא מייחד ליה באפי נפשיה כפקדון וגזל ואבידה. וכן סוברים התוס' (ד""ה תשומת יד) <sup>קל</sup>.<span style=""font-size: 12pt !important; color: #504f4b;"">
<br>קל.  והרשב""א חלק על פרש""י והוכיח שגם בלא יחוד כלי חייב קרבן שבועה. והכא היינו טעמא דרב חסדא דאוקמיה בייחד לו כלי, משום דמשמע ליה הכין מדלא אהדריה קרא, דאי בכופר בהלואה עצמה אמאי לא אהדריה קרא, אלא שמע מינה בכגון שייחד לו כלי הוא, והיינו טעמא דלא אהדריה לאשמועינן דאין מעות קונות. ואי נמי יש לפרש דמשמע ליה מדכתיב הגזילה אשר גזל או את העושק אשר עשק, דמשמע הידוע, לומר שנתייחד, דאי בהלואה גרידתא ובשכר שכיר גרידתא הא לא משלם המלוה ממש שהלוה לו שלהוצאה ניתנה, אלא ודאי כגון שייחד לו כלי לעשקו ולהלואתו.</span>"	"ב""מ מח."		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	קצט. 1) הנותן ערבון לחברו ואמר לו אם אני חוזר בי ערבוני מחול לך והמוכר אמר לו אם אני אחזור בי אכפול לך במקח, וחזר הקונה אוהמוכר מה הדין ומדוע 2) מה פירוש 'ערבוני יקון' ומה דינו? 	"1) לרבי יוסי נתקיימו התנאים דס""ל דאסמכתא קניא. לר' יהודה דיו שיקנה כנגד ערבונו <sup>קלא</sup>. ופירש רש""י לא זה ימחול ולא זה יכפול אלא לא זה ולא זה יכולים לחזור מלקיים מן המכירה כנגד הערבון וחוזרים על השאר <sup>קלב</sup>. ופירשו התוס' (ד""ה אכפול) שאם חזר מוכר קונה הלוקח מן המקח על כרחו של מוכר לרבי יוסי כפלים במקח כנגד המעות ולר' יהודה רק כנגד מעות שנתן אבל הלוקח אם ירצה לא יקח כי אם מעות כי יאמר איני חפץ במעט מקח <sup>קלג</sup>.2) לרש""י 'ערבוני יקון' פרושו יקנה הכל, והא לאו מילתא היא ולכן לרשב""ג יקנה רק כנגד ערבונו. והתוס' (ד""ה בזמן) הקשו על פירושו ופירשו שבלשון 'ערבוני יקון' משמע שערבוני יהיה קנוי לך אם אחזור בי וגם משמע יקון שיהא קונה לו במקח שויו יותר מכדי הערבון אם תחזור בך, דהיינו כאילו א""ל בהדיא תכפול לי ערבוני, והדין יהיה תלוי במח' ר' יוסי ור' יהודה.<span style=""font-size: 12pt !important; color: #504f4b;"">
<br>קלא.  בשטמ""ק כתב בשם הריצב""ש שרשב""ג חולק על ר' יהודה, שלר' יהודה אפילו אם נתן את המעות בתורת קנס קונה כנגד מעותיו. ולרשב""ג דוקא אם אמר לו ערבוני יקון דהיינו שנותן לו גם בתורת קנין אז קנה כנגד מעותיו אבל אם נתן לו רק בתורת קנס לא קנה כלל. וכ""כ בדעת רש""י בס' נחלת משה.
<br>קלב.  והרשב""א הביא את דעת הרמב""ם החולק על רש""י וסובר שלא נחלקו ר' יוסי ור' יהודה אלא בחזרת לוקח, אבל אם חזר המוכר לא פליגי כיון שהערבון אצלו אין חסרון של אסמכתא ולכו""ע ערבוני מחול לך קנה המוכר.
<br>קלג.  ובס' משפט התוספות  (סי' כד)  כ' שהדבר פשוט שלדעת התוס' גם כשהלוקח חוזר יכול המוכר לומר אין רצוני למכור חצי שדה ויכול המוכר להגבותו מעותיו.</span>"	"ב""מ מח: ותוס'"		
