#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם צריך לרחוץ את עצמו לכבוד שבת?	"הטור כתב דלכתחילה צריך לרחוץ את כל גופו דאמרינן בשבת (כ""ה ע""ב) נשיתי טובה זו בית המרחץ וקאי על שבת (שעה""צ ס""ק ד') [והא""ר מפקפק עליו (ביה""ל ד""ה כל)], אבל אם אינו יכול סגי לרחוץ פניו ידיו ורגליו כדאשכחן בר' יהודה ב""ר אילעאי (שבת שם) [וכעת אין נוהגין ליזהר בזה מפני שאין אנו הולכים יחף (מ""ב ס""ק ד')], והוסיף הב""י ע""פ המרדכי דגם יש מצוה לחוף את ראשו כדאשכחן בהרבה דוכתי (שבת ל""א ע""א, ביצה כ""ז ע""ב, סנהדרין צ""ה ע""א) "	סימן רס סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו בכלל ידיו ורגליו?	"החוט שני (ח""א פ""ה אות ב') ס""ל עד המרפק ועד הברך, ורשז""א (שש""כ פי""ד הע' כ""ג) מסתפק אם יוצא בכף ידיו ורגליו (מ""ב דרשו)"	סימן רס סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"למה ר' יהודה ב""ר אילעאי לא רחץ כל גופו בחמין?"	"1) כן הקשה הא""ר (ס""ק א'), והביא תירוץ מראב""ן (סי' שמ""ג) דמיירי כשלא היה לו מרחץ [ודוחק]<br>2) הערוה""ש (סעי' ב') תי' דאיתא בנדרים (מ""ט ע""ב) דר' יהודה היה לו כאב ראש, ומי שיש לו כאב ראש אינו יכול ליכנס למרחץ מפני המחמימות {וצ""ב קצת דזה היה רק מפסח עד עצרת מחמת הד' כוסות}<br>3) מביה""ל (ד""ה מצוה) משמע דאפשר דמי שתורתו אומנתו די ברחיצת פניו ידיו ורגליו"	סימן רס סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו סדר רחיצת גופו?	"ירחץ פניו תחילה [ואח""כ הלב (ערוה""ש סעי' ג')] ואח""כ ידיו ואח""כ רגליו (שבת ס""א ע""א, שע""ת ס""ק א., מ""ב לעיל סי' ב') [והגמ' לא הזכיר הראש תחילה לגבי רחיצה אלא לגבי סיכה, וביאר הערוה""ש (שם) מפני שבזמנם רוב רחיצה היה באמבטי ובהכרח רוחץ רגליו תחילה, אבל בודאי מי שאינו רוחץ באמבטי ירחוץ את ראשו תחילה]"	סימן רס סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם צריך לרחוץ בחמין בדוקא?	"איתא בגמ' דוקא חמין לגבי פניו ידיו ורגליו, וכתב המ""ב (ס""ק ג') דה""ה לגבי מש""כ הטור דצריך לרחוץ את כל הגוף היינו דוקא בחמין [דמקורו של הטור הוא מבית המרחץ, וסתם מרחץ הוא של חמין (שעה""צ ס""ק ד')], אבל לגבי חפיפת הראש אע""פ שהב""ח ס""ל דבעי חמין מ""מ משאר הפוסקים אינו משמע כן (ביה""ל ד""ה לחוף), והביה""ל (ד""ה בחמין) מסתפק אם יוצא מצות רחיצה בפושרין, אבל ודאי אינו יוצא בצונן {ולפי מש""כ לעיל (הל' נטילת ידים) דחמין הוא למעלה מיד סולדת בו, ופושרין הוא בין חמימת הרוק עד יד סולדת בו, נמצא דצריך חמין כיד סולדת בו, וצ""ע לדינא}"	סימן רס סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו העצה אם רחץ בצונן?	"הביה""ל (ד""ה בחמין) מצדד דמהני אם אח""כ עומד כנגד המדורה ומתחמם דאשכחן לקמן דהוא בכלל איסור רחיצה בחמין בשבת, אבל מסיים דאפשר דזהו רק לחומרא ולא לקולא"	סימן רס סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם יש עונש למי שאינו רוחץ את עצמו לשבת?	"כתב הדרכ""מ (ס""ק א') בשם האו""ז דמקבל שכר אם רוחץ את עצמו אבל אינו נענש עליו אם אינו מקיימה (מ""ב ס""ק א') [והקשה ר""מ יגן נ""י א""כ למה נענש אותו חסיד כשלא נטל צפרניו בערב שבת, ולכאורה אין זה חמור כרחיצת בחמין, {ונראה לפרש דנטילת צפרניו חמורים טפי היכא שהם גדולים ומכוערים וכמ""ש בדוד ומפיבשת (שבת נ""ו ע""א), משא""כ ברחיצה אינו ניכר כ""כ}]"	סימן רס סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין במי שתורתו אומנתו?	"הביה""ל (ד""ה מצוה) רצה להביא ראיה מר' יהודה ב""ר אילעאי דצריך לבטל לימודו, אבל דחה דשמא די בפניו ידיו ורגליו"	סימן רס סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	על מה צריך ליזהר בימי החורף?	"כיון שהימים קצרים יזהר שלא לבא לידי חשש חילול שבת, וצריך להזהיר גם בני ביתו [דיש מצוה גם לנשים לרחוץ את עצמם], ואם אין לו פנאי לרחוץ את כל גופו סגי לרחוץ רק פניו וידיו (מ""ב ס""ק א' - ב')"	סימן רס סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	באיזה יום ראוי 1) לרחוץ 2) ליטול צפרניו 3) להסתפר?	"1) בערב שבת ולא ביום ה' כדי שיהא ניכר שהוא לכבוד שבת, ומיהו אם לא אפשר בערב כמה דאפשר למקרב לשבת טפי מעליא (מהרש""ל, ב""ח, מג""א ריש סימן, מ""ב ס""ק ה') 2) יטול בערב שבת ולא ביום ה' (מהרש""ל, ב""ח), וצריך ליזהר ליטול בכל ערב שבת (ב""י בשם כל בו), וכן מבואר במדרש שרב אחד נתראה לתלמידו והיה לו כתם על מצחו מפני שלא היה נזהר מלדבר בברכת מעין שבע וגם לא נזהר ליטול את ציפורניו בערב שבת (טור סי' רס""ח, א""ר ס""ק ד'), [ויטול ציפורניו ואח""כ יטבול ואח""כ יעשה שמו""ת (פמ""ג א""א ריש סימן בשם הא""ר ס""ק ד' בשם השל""ה), אבל המג""א (סי' רפ""ה) הביא שיטבול אחר שמו""ת], וביאר הט""ז (ס""ק א') ומג""א (ריש סימן) מפני שדרכן ליגדל ביום שלישי, והא""ר (ס""ק ה') הביא דיש שביארו מפני שהוא גורם שמתחיל לגדל בשבת, ותמה הא""ר עליהם אלא פי' מפני שאין זה תיקון כבוד שבת שחוזר לצאת, וכן פי' המ""ב (ס""ק ו'), ולפי""ז יהא מותר ליטול צפרניו באמצע השבוע אם חוזר ונוטלן בערב שבת, אכן המג""א (ריש סימן) הביא ממגיד מישרים דלא יטול צפרניו בשאר ימים כלל [חוץ מערב שבת ויו""ט, וביום ה' לרגליו], והערוה""ש (סעי' ו') כתב דאם לא יהיה לו פנאי בערב שבת מותר ליטול צפרניו ביום ה' [ובפרט אם ציפורניו מפריעות לנטילת ידים בודאי ראוי לנוטלן באמצע השבוע (חוט שני ח""א פ""ה ס""ק ב')] 3) הוי כמו רחיצה דעדיף בערב שבת, ואם אי אפשר טוב יותר ביום ה' (מ""ב ס""ק ה') [והקשה המג""א (ריש סימן) מגמ' ורש""י בתענית (ט""ו ע""ב) דדרך רוב בני אדם לספר בחמישי ולא בערב שבת מפני טורח שבת, ותי' דמ""מ מצוה מן המובחר לספר בערב שבת, והא מיהת ש""מ דמותר לספר ביום ה', דלא כהט""ז (ס""ק א') (באה""ט ס""ק ב')], ואם שערותיו ארוכות יש לו מצוה לגלחן לכבוד שבת ויו""ט כדי שלא יהא נראה כמנוול (או""ז, רמ""א, מ""ב ס""ק ז')"	סימן רס סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם עדיף לעשות דברים אלו קודם חצות או אחר חצות?	"כתב הערוה""ש (סעי' ו') דעדיף לעשותם אחר חצות כדי שיהיו ניכר יותר שהם לצורך שבת, ואחר חצות מצוה להקדים"	סימן רס סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם יכול לנעול את מנעליו כשרגליו לחות ממי רחיצה?	"איתא בפסחים (קי""א ע""ב) שהיא סכנה לעוורת דעינא, אבל כתב תוספת שבת דהעולם אין מקפידין בכך ושומר פתאים ה' (מחה""ש)"	סימן רס סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה הדין בערב יו""ט?"	"דינו כמו ערב שבת (מ""ב ס""ק ה')"	סימן רס סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם מותר לגלח בר""ח?"	"המג""א (ריש סימן) הביא שיש מקומות שנוהגין שלא לגלח בר""ח, אפי' בערב שבת מפני צוואת ר""י החסיד [מפני הסכנה (באה""ט ס""ק ב')], והבאה""ט (ס""ק ב', מובא במ""ב ס""ק ז') כתב דה""ה בנטילת צפרנים, וע""ע בערוה""ש (סעי' ו') דכתב על זה מאן דקפיד קפיד ומאן דלא קפיד לא קפיד"	סימן רס סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר ליטול את ידיו ורגליו ביום אחד?	"המג""א (ריש סימן) הביא ממגיד מישרים שלא ליטול שניהם ביום אחד, אלא יטול של רגליו ביום ה' ושל ידיו בערב שבת, אבל השע""ת (ס""ק ב') הביא מהאריז""ל שהיה נוטל ידיו ורגליו בערב שבת [והערוה""ש (סעי' ו') כתב על זה מאן דקפיד קפיד מאן דלא קפיד לא קפיד], והנשים לטבילתן נוטלים ביום אחד משום שומר מצוה לא ידע דבר רע (קצות השלחן סי' ע""ג בדה""ש ס""ק ה')"	סימן רס סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה נחשב כיום אחד?	"כתב הא""א מבוטשאטש דיום הולך אחר הלילה"	סימן רס סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה יעשה אם לא נטל צפרני רגליו ביום ה' ועכשיו הוא עומד ביום ו'?	"המטה אפרים (סי תרכ""ה סעי' י""ג) כתב שיטול שניהם בערב יו""ט, אבל יש סתירה במטה אפרים דכתב לעיל (סי' תר""ו סעי' ח') דרק ינקה ציפרני רגליו מעפרירות {וי""ל דבסי' תר""ו מיירי לגבי טבילה בערב יוה""כ ובענין חציצה וא""כ סגי לנקותם משא""כ בסי' תרכ""ה מיירי לגבי כבוד יו""ט}, ובהגהות אלף המגן (ס""ק י""ח) מקיל אפי' בערב יוה""כ ליטלן ביום אחד בדיעבד [שמדמה זה לטבילת מצוה דלא מקפידין על זה]"	סימן רס סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם רק גירר את צפרניו?	"הא""א מבוטשאטש מקיל דאין זה בכלל נטילת צפרנים ומותר ביום אחד"	סימן רס סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה יעשה בצפרניו?	"אמרינן בגמ' (נדה י""ז ע""א) השורפן חסיד [דכתבו תוס' (שם) דמזיק את עצמו כדי שלא תעבור אשה עליהם, וא""כ בזה""ז עדיף טפי להשליכן בבית הכסא (הגר""מ היינעמאן שליט""א), אבל במ""ב דרשו הביאו דיש שנהגו לשורפן אפי' בזה""ז], הקוברן צדיק, והזורקן רשע שמא תעבור עליהן אשה מעוברת ותפיל [דקודם החטא היו מלבושו ציפורן, ולאחר שחטא לא נשאר אלא על ציפורניו (באה""ט ס""ק ב')], ולכן מותר ליטלן במקום שאין נשים הולכות (מ""ב ס""ק ו')"	סימן רס סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם מהני 1) להזיזם ממקומן 2) אם חתך בהסכין איזה דבר אח""כ?"	"1) מבואר בגמ' (מו""ק י""ח ע""א) דמהני, אבל כתב הא""ר דאפשר דזהו דוקא מחוץ לחדר דהוי שינוי מקום (מ""ב ס""ק ו') {ויש להביא סמך לזה מקוברן צדיק ולא חסיד מפני שעדיין יש חשש שמא יתגלו ותעבור עליהם, ודוחק לאוקמיה כגון שקוברן במקומן וגם יתגלו במקומן} 2) כתב הערוה""ש (סעי' ו') דמהני {וצ""ע דהגמ' (נדה י""ז ע""א) מסיק דלא מהני, אכן מצאתי בהגהות מטה אפרים (סי' תר""ו סעי' ח') דהביא עצה זו והקשה ממסקנת הגמ' נדה ומסיים דמ""מ מילתא דאפשר בלא טורח עבדינן}"	סימן רס סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בציפרנים של גוים?	"כתב מלכים אומניך (פי""ד הע' י""ח) בשם הגרח""ק שאין להם כח להזיק, ועי' בפסק""ת (הע' 94)"	סימן רס סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו הסדר לנטילת צפרניו?	"בשמאל דבהג""א, בימין בדאג""ה (רמ""א) [והאבודרהם כתב בימין אגהב""ד (דרכ""מ סי' רמ""א, רע""א), ועי' בפרישה סי' רמ""א], וביאר האבודרהם (מובא בא""ר ס""ק ו') דהוא קשה לעניות ולשכחה ולקבור בנים, והוסיף הא""ר בשם השבילי אמונה דאפי' שני ציפרנים כסדרן יש בו סכנה, והאריז""ל היה מלעיג על זה, ומ""מ כתב המג""א (ס""ק א') דיש ליזהר לכתחילה (מ""ב ס""ק ח') [והערוה""ש (סעי' ו') כתב מאן דקפיד קפיד מאן דלא קפיד לא קפיד], והחזו""א היה מקפיד רק על ידיו ולא על רגליו דמשמע מהדרכ""מ דדין זה שייך רק בידיו (ספר זכרון להגרח""ק), אכן הדרכ""מ הארוך והאבודרהם סתמו שלא ליטול צפרניו סתם כסדרן, ומשמע אפי' בשל רגליו (פסק""ת הע' 80)"	סימן רס סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	באיזה יד יטול הצפרנים תחילה?	"הא""ר (ס""ק ו') הביא מכל בו דיתחיל בשמאל, וכן משמע מהרמ""א, אבל הערוה""ש (סעי' ו') כתב דיתחיל בשל ימין, וכ""כ הא""א מבוטשאטש דהרמ""א לאו דוקא"	סימן רס סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם צריך לטבול במקוה בערב שבת?	"הערוה""ש (סעי' א') הביא דיש נוהגין לטבול מפני קדושת שבת, ואשרי חלקם דבזה ממשיכים עליהם שפע קדושה משבת קדש, וכ""כ החיי""א (זכרו תורת משה סי' א' סעי' ב'), ומוזכר במ""ב לקמן (סי' תקנ""א ס""ק צ""ה)"	סימן רס סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה צריך לשאול מאנשי ביתו סמוך לחשיכה?	"1) עשרתם, שאינו יכול לעשר בבין השמשות [והמהר""ם מרוטנבורק לא שאל זה דלא היה נוהג בזמנו (טור, רמ""א)]<br>2) ערבתם עירובי חצרות, דלכתחילה ראוי לערב קודם בין השמשות (מג""א ס""ק ג') [ומהר""ם מרוטנבארק לא שאל זה שהיה מערב מעצמו (טור), וה""ה במקום שאין דרך להניח עירובי חצרות אלא מערב פסח לערב פסח א""צ לומר זה (ב""ח, מ""ב ס""ק י""ב), אבל צריך ליזהר מתולעים (שעה""צ ס""ק י""א)]<br>3) ערבתם עירובי תחומין, דאסור לערב עירובי תחומין בין השמשות דהוי אסמכתא מן התורה [ובמקום שאין דרכו להניח עירובי תחומין א""צ לומר זה (ב""ח, מ""ב ס""ק י""ב)]<br>4) הפרשתם חלה, כך שאל המהר""ם מרוטנבארק (טור) [וכעת אין נוהגין לישאל זה דהרי אפשר לשייר מעט ולהפריש אחר שבת, אמנם כתב הכנסת יחזקאל (סי' כ""ג, ומובא בשע""ת לקמן סי' תנ""ז ס""ק ג') דבערב פסח שחל בשבת בודאי צריך לשאול (מ""ב ס""ק י""ג)] [ומש""ה קוראים הלחם לשבת ""חלה"" כדי שיזכרו להפריש מהם חלה, והפוסקים שכתבו שצריך לשאול על הפרשת חלה מיירי במקומות שלא נהגו לקרותם ""חלה"" (א""א מבוטשאטש)]<br>5) הדליקו את הנרות, אם הוא עומד בחדר אחר ולא יראה את הנרות (ט""ז ס""ק ג')"	סימן רס סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו צריך לצוה לאנשי ביתו סמוך לחשיכה?	"1) הדליקו את הנר [בפת""ח, לשון צווי (ט""ז ס""ק ג' בפירוש ראשון)], ואם הוא אינו בביתו צריך לשלח אחר שיזהירם לזה (מ""ב ס""ק י""ד) [ונשים שלנו זריזות ואין ממתינות על אמירת בעליהן (ערוה""ש סעי' ז'), ואם יודע באשתו שהיא זריזה ויש לה זמן קבוע שזוכרת א""צ לזרזה (א""א מבוטשאטש), אבל אח""כ מצדד הא""א דאפשר שראוי שהבעל יהיה לו חלק בהדלקת הנרות, ובזה מהני מה שהוא מכין את הנרות, אבל אם הוא לא הכין את הנרות אז ראוי לו לומר לה להדליקם]<br>2) יפסקו ממלאכה (מג""א ס""ק ג', מ""ב ס""ק י""ד)"	סימן רס סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"כמה סמוך לחשיכה צריך לומר דברים הנ""ל?"	"כתב רש""י (ל""ד ע""א) שלא יהיו מוקדם כ""כ דשמא יפשעו ויאמרו עדיין יש שהות, אלא יהיה סמוך לבין השמשות בעוד ודאי יום שיש להם פנאי להוסיף מחול על הקודש (ב""י, מ""ב ס""ק ט'), וכתב הא""א מבוטשאטש דיהיה סמוך כ""כ שלא תשכח מה שהוא אומר במשך טרדת הבית."	סימן רס סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"למה צריך לומר דברים הנ""ל בלשון רכה?"	"איתא בגמ' (שבת ל""ד ע""א) כדי שיקבלו מיניה, והוסיף המג""א (ס""ק ב') כדי שלא יבואו לידי חילול שבת מחמת יראה (מ""ב ס""ק י')"	סימן רס סעיף ב		
