#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	קעג. מדוע אסורים כל האבנים הנזרקים למרקוליס? 	"למ""ד עבודת כוכבים של עובד כוכבים אסורה מיד דנעשה כמגדל עבודת כוכבים.<br>למ""ד שאינה אסורה עד שתעבד לרב משום דכל אחת ואחת נעשית עבודת כוכבים ותקרובת לחברתה וכיון שאין היכר מי האבן האחרונה שעדיין לא נעבדה הרי כולה אסורה. לרב אשי כל אחת ואחת נעשית עבודת כוכבים ונעשית תקרובת לעצמה ותקרובת לחבירתה ולכן גם האבן האחרונה אסורה."	עבודה זרה נא.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	קעד. מנין שנח לא הכניס לתיבה 1) מחוסר אבר 2) טריפה 3) זקן וסריס?<br>	"1) דכתיב מכל החי - הבא בהמה שחיין ראשי אברים שלה.<br>2) למ""ד טריפה אינה יולדת מדכתיב לחיות זרע. למ""ד טריפה יולדת מדכתיב אתך, אתך בדומים לך, ואין לומר שנח היה טריפה דלא מסתבר שהקב""ה אמר לנח שרק טריפות יכניס ולא שלמות.3) דכתיב לחיות זרע."	עבודה זרה נא.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"קעה. מה הדין ומדוע של מים או מלח שנמצאו לפנים מן הקלקלין או חוץ להם בע""ז שעובדים אותה 1) בדרך כבוד 2) בדרך בזיון? "	"1) לפנים מן הקלקלין אסורים משום תקרובת <sup>פב</sup>. חוץ לקלקלין מותרים, לרש""י שאין תקרובת חוץ לקלקלין ולכן רק דבר שהוא של נוי אסור מדכתיב אשר עמהם, לתוס' (ד""ה אפילו) כי לא מקריבים שם דברים שאינם של נוי.<br>3) אסורים. לרש""י דקלקלין הוי צניעות ולכבוד הלכך לא שייכי ביה ולא מפסקו <sup>פג</sup>.<span style=""font-size: 12pt !important; color: #504f4b;"">
<br>פב.  כתב הר""ן שבבבלי משמע שהוא משום תקרובת כדאמרינן בגמ' פעורי מפעריה קמיה מים ומלח לא מקרבי ליה, אבל בירושלמי משמע שנאסרו משום משמשי ע""ז שע""י המים והמלח מנקים את הע""ז .
<br>פג.  והר""ן פירש לשיטת התוס' שגם בחוץ עושים לה תקרובת מדבר שאינו של נוי כבפנים.</span>"	עבודה זרה נא: ותוס'		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"קעו. מתי נאסרת ומנין 1) ע""ז של עובד כוכבים 2) ע""ז של ישראל 3) משמשי ע""ז של עובד כוכבים 4) משמשי ע""ז של ישראל?<br>"	"1) לר' ישמעאל כשתעבד מדכתיב אבד תאבדון את כל המקומות אשר עבדו שם הגויים, ואם אינו ענין למקומות שהרי אינם נאסרים תנהו ענין לכלים שנשתמשו בהם לעבודת כוכבים, ומדכתיב בהמשך הפסוק אשר אתם יורשים אותם את אלהיהם, מקיש אלהיהם לכלים מה כלים עד שיעבדו אף אלהיהם עד שיעבדו.<br>לר""ע אסורה מיד דכתיב פסילי אלהיהם, משפסלו נעשה אלוה.<br>4) לר' ישמעאל אסורה מיד דכתיב ארור האיש אשר יעשה פסל ומסכה תועבת ה', משעת עשיה היא תועבה. לר' עקיבא כשתעבד דכתיב ושם בסתר, עד שיעשה לה דברים שבסתר, דאינו עושה בגלוי דפוחד מב""ד שיסקלוהו.<br>5) לכו""ע כשיעבדו דכתיב אשר עבדו וכנ""ל ב1.<br>6) לר""ע כשיעבדו, דהשתא הע""ז אינה נאסרת עד ש תעבד משמשיה מיבעיא. לר' יש מעאל ספק האם לומדים משמשים דישראל ממשמשי ם דעובד כוכבי ם שלא יאסרו עד שיעבדו או שלומדים מהע""ז עצמה מה היא אסורה מיד אף המשמשים אסורים מיד <sup>פד</sup>.<span style=""font-size: 12pt !important; color: #504f4b;"">
<br>פד.  כתב התור""פ דלמסקנת הגמ' שהספק בטומאה ישנה ליכא לספוקי במשמשי ע""ז של ישראל דודאי אינם אסורים עד שיעבדו . אמנם בר""ן משמע שהספק קיים מזה שהוציא ממנו נפק""מ.</span>"	עבודה זרה נא: - נב.		
