#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"למה ראוי לשייר המפה והפת על השולחן לבהמ""ז?"	"1) כדי שיהא ניכר לכל שמברכין להשי""ת על חסדו וטובו הגדול שהכין מזון לכל בריותיו (לבוש, מ""ב ס""ק א')<br>2) דברכה אינו שורה אלא כשיש שם דבר כל שהוא [לאחר בריאת העולם הכל מיש ליש (מחה""ש)] (מג""א ס""ק א', מ""ב שם)"	סימן קפ סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"למה היו נוהגין להסר השולחנות קודם בהמ""ז?"	"מפני שאכלו על שולחנות קטנות, והניחו השולחן שלפני המברך (תוס' ברכות מ""ב ע""א, ב""י), ויש נוהגין מפני זה להניח כל הלחם והמפה בפני המברך (טור, ערוה""ש סעי' א') [אכן, מרש""י (ברכות מ""ו ע""ב) משמע דהיו מסלקין השולחן אף מלפני המברך, וכפשוטו חולק על תוס' והטור (ט""ז סי' קפ""א ס""ק ב'), אבל הדרישה (כאן ס""ק א') מדחק ליישב רש""י דאין כוונתו שהיו מסלקין השולחן אלא היה מפסיק מלאכול (ומובא בשעה""צ סי' קפ""א ס""ק כ""ג) {אכן, עדיין לא נתיישב לשון רש""י ""ונוטלין שולחן לפניו"", אלא כפשוטו נראה כהט""ז שהוא מח'}]"	סימן קפ סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם ראוי להניח המלח על השולחן לבהמ""ז?"	"כתב הכה""ח (ס""ק ג') בשם קיצור השל""ה דיש להניח המלח על השולחן להגן מפורענות (מ""ב דרשו)"	סימן קפ סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	למה ראוי לשייר פת על שולחנו סתם?	"1) כדי שיהא מזומן לעניים (רש""י סנהדרין צ""ב ע""א, מ""ב ס""ק ב') [ולפי""ז צריך לשייר כדי נתינה ולא יהיו קטנים ביותר (שעה""צ ס""ק ג'), ועי' להלן]<br>2) כדי שיודה להשי""ת על חסדו שהשפיע לנו מטובו ששבענו והותרנו כדכתיב אכול והותר (לבוש, מ""ב שם)"	סימן קפ סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כיצד ראוי ליתן מאכל לעניים?	"כתב השל""ה דראוי ליתן להם הטוב שבשולחן, והוסיף שהוא משבח הקהילות שמחזיקין הבחורים הלומדים, והבעה""ב יוצא במצות צדקה וגם מסתמא מדברים דברי תורה על השולחן, ומה שאוכלים על השולחן בשחרית וערבית נחשב כשני תמידים (מ""ב ס""ק ג')"	סימן קפ סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם טוב להביא פת שלימה להשולחן?	"מבואר מהזוהר (מובא במג""א ס""ק ב') דעדיף להביא שלימה בתחילת הסעודה, ואם לא הכין בתחילת הסעודה יש להביא שלימה בסוף הסעודה ובלבד דליכא שם פתיתין [וזהו דלא כהמהר""י ווייל (מובא בדרכ""מ ס""ק א') דס""ל דאין לברך על שלימה משום אין ברכה מצויה בדבר המנוי ושלם, אמנם הש""ך (יו""ד סי' קע""ח ס""ק ה') מדחה דהמהר""י וויי""ל מיירי כשהביא השלימה באיסור ומש""ה צריך להסירה], אבל אם יש שם פתיתין אינו יכול להביא השלימה משום העורכים לגד שלחן (גר""א ס""ק ב', מ""ב ס""ק ד')"	סימן קפ סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר להביא פתיתין להשולחן?	"כי היכי דאסור להביא שלימה אצל פתיתין, כך אסור להביא פתיתין אצל שלימה (מג""א ס""ק ב' ע""פ הזוהר, מ""ב ס""ק ה')"	סימן קפ סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם נשארו פתיתין עם שלם?	"לרש""י אין איסור אלא כשמביא פת שלימה אבל אם נשארו פתיתין עם שלימה לית לן בה (וכ""כ הט""ז ס""ק א', וערוה""ש סעי' ב', וש""ך יו""ד סי' קע""ח ס""ק ה'), אבל המג""א (ס""ק ב') הביא דמפשטות הגמ' משמע דצריך להסיר הפתיתין (וכ""כ הפמ""ג א""א ס""ק ב' {לא מצאתי, ואפשר למד הכי מסוף דבריו אבל יכול לפרשו באופן אחר}), והכריע המ""ב (ס""ק ה') דבשבת בודאי יש להקל לשייר הפתיתין עם השלימה על השולחן {ונראה דאפי' בחול אינו חמור כ""כ להסיר הפתיתין, דהמג""א דחה המהר""י וויי""ל דלא היה בפניו הזוהר [וכן דחה הש""ך דהוא מיירי כשהביא השלימה באיסור], ואינו מפורש בהפמ""ג}."	סימן קפ סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו השיעור פתיתין?	"משעה""צ (ס""ק ג') מבואר דיכולים להיות פחותים משיעור נתינה אלמלא הסברא דעניים [דלא שייך בזמנינו (אז נדברו חי""א סי' מ""ו)], ומ""מ לא יהיו פירורים ממש שהם ממילא בטלי (פסחים ו' ע''ב)"	סימן קפ סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם צריך לשייר במעין שלש ובורא נפשות?	"לא (א""א מבוטשאטש)"	סימן קפ סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר להשליך פירורים לתוך מים?	"מבואר בגמ' חולין (ק""ה ע""ב) דמותר להשליך פירורים הפחותים מכזית לתוך המים אבל לא פירורים שיש בהם כזית"	סימן קפ סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם צריך לכבד הבית קודם מים אחרונים?	"צריך לכבד כל מקום ששייך שמי נטילת מים אחרונים יגיעו דחיישינן לשמש עם הארץ ויניח פירורים שיש בהם כזית, ואם נוטל ידיו על השולחן בכלי צריך לכבד מקום השולחן מכל פירורים [אפי' פחותים מכזית אטו פירורים כזית], אבל צריך ליזהר לישאר לחם במקצוע השני של השולחן כדאמרינן בסעי' א' (מ""ב ס""ק ט')"	סימן קפ סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מתי הוא קשה לעניות לאבד פירורים שאין בהם כזית?	"כשמבזה הפירורים כגון שדורס עליהם (מ""ב ס""ק י')"	סימן קפ סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין כשיש הרבה פירורים?	"השע""ת (ס""ק ג') הביא מברכי יוסף דכל הפירורים מצטרפין לשיעור כזית (מ""ב ס""ק י')"	סימן קפ סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר להשליכם לאשפה?	"הספר וזאת הברכה (ספ""ב) הביא מפוסקי זמנינו דחוששין דזה מקרי בזיון טפי ודומה לדריסה, ולפיכך בין בפירורי כזית בין בפירורי פחותים מכזית יש לעטפם בשקית ואח""כ ישליכם לאשפה {ולולי דבריהם הייתי אומר דאינו בזיון אלא כשדורס עליהם דזהו בזיון גדול אבל להשליכם במקום אשפה זהו כמו שהשליכם לנהר דאינו בזיון ומותר בפירורים שאין בהם כזית, ואולי האחרונים המחמירים מיירי באשפה שיש בה צואה וכדומה, וצ""ע (עם ר""י באק)}"	סימן קפ סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"למה נוהגין לכסות הסכינים בשעת בהמ""ז?"	"1) הרוקח פי' דכתיב לא תניף עליהם ברזל, ושולחן דומה למזבח ואמרינן דאינו בדין שיניף המקצר על המאריך, והוסיף הערוה""ש (סעי' ה') דגם השולחן גורם אריכת ימים ע""י הכנסת אורחים<br>2) השבלי הלקט בשם רבינו שמחה כתב מפני מעשה באדם אחד שלקח סכין ותקעו בבטנו בברכת בונה ירושלים"	סימן קפ סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	לפי טעם הראשון, למה מותר לאכול בסכין?	"מבואר מביה""ל לעיל (סי' קנ""א סעי' ו', ד""ה בסכין) דאינו מותר אלא מפני שהוא לצורך אכילה {ומשמע דמי שא""צ סכין יסיר הסכין מעל השולחן}"	סימן קפ סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם זה נוהגין בזה""ז?"	"אע""פ שהערוה""ש (סעי' ה') כתב דאין רגילין ליזהר בזה מ""מ מסתימת כל הפוסקים משמע דנוהג אף בזה""ז."	סימן קפ סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה הדין בשבת ויו""ט?"	"כתב הב""י דאע""פ דשייך טעם דרבינו שמחה אפי' בשבת מ""מ נהגו להקל [דלא כהלבוש דס""ל דצריך לכסותם אפי' בשבת ויו""ט (מג""א ס""ק ד')], והט""ז (ס""ק ג') ביאר דהמעשה ברבינו שמחה אירע בחול ולפיכך גזרו רק בחול [וכדאשכחן בסנדל המסומר (שבת ס' ע""א) ובמי חטאת (חגיגה כ""ג ע""א)], ועוד כתב הערוה""ש (סעי' ה') דבשבת ויו""ט אסור להצטער וא""א לבא לקלקול כזה, והמג""א (ס""ק ד') ביאר דלטעם הרוקח אין שייך בשבת דכתיב לא תניף עליהם ברזל לגבי בנין המזבח ובנין המזבח אינו דוחה שבת [ולפי""ז ה""ה בלילה דאין בונין הביהמ""ק בלילה, אכן אשכחן בשופטים (ו', כ""ה) דבנה גדעון מזבח בלילה (טהרת השולחן), ועי' בערול""נ סוכה (מ""א ע""א)], ועוד הביא השע""ת (ס""ק ד') דשבת ויו""ט הוי רמז לעוה""ב ובאותו זמן מיתוק החיצונים ובלע המות לנצח, וכעין זה בערוה""ש (סעי' ה') דבשבת ויו""ט אין שטן ואין פגע רע."	סימן קפ סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בסכין של פלסדיק?	"הפמ""ג (א""א ס""ק ד') מבואר דתלוי בהטעמים, דלפי הרוקח כיון דאינו של ברזל מותר, אבל לפי רבינו שמחה כל זמן שיכול להמית עצמו בו צריך לכסותו {ויש לעיין אם יכול להמית את עצמו בסכין פלסדיק, אמנם יתכן דאפי' אם אינו יכול להמית את עצמו גזרו על כל דבר שיש עליו שם סכין, והא ראיה דפשוט דאינו אסור להניח סם מות על השולחן}"	סימן קפ סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין במעין שלש?	"הטהרת השולחן מחמיר דמזכירין בה בנין ירושלים, והא""א מבוטאשטש כתב דדוקא בבהמ""ז דמזיכירין בה ""על שולחן זה שאכלנו עליו"" {ונוהגין כהא""א מבוטשאטש, ויש להוסיף טעם להקל דלא גזרו אלא בבהמ""ז וכמ""ש לגבי שבת ויו""ט}"	סימן קפ סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם צריך לכסות הפת בשעת בהמ""ז?"	"המג""א (ס""ק ד') הביא מספר שלחן של ארבע (לרבינו בחיי) דס""ל דצריך לכסותו דלא יראה בושתו [כשכוס בידו (מחה""ש)], אבל השע""ת (ס""ק ד') הביא מברכי יוסף דלא שייך בושתו דהרי בירך עליו המוציא, אלא צריך לכסותו מטעם אחר כדי שלא יפלו עליו מים אחרונים, ומסיים דאין נוהגין לכסותו אלא באיזה עיר ראה קצת נוהגין כן."	סימן קפ סעיף ה		
