#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	אמר רב יוחנן זר שסידר את המערכה חייב.&nbsp;מהו קיצור הלישנא השניה בסוגיא.	"<ul><li>שקושית רב זירא היתה שסידור המערכה אינה עבודה תמה. כי יש אחריה סידור שני גזירי עצים.</li><li>ותירצו שהגירסא היא א""ר יוחנן זר שסידר שני גזירי עצים חייב הואיל והיא עבודה תמה, כי היא סוף עבודת הלילה</li><li>ורבא שאל אם היא עבודה תמה למה לא עושים עליה פייס בפני עצמה. והתירוץ כדאמרינן לעיל שצירפו אותה לתרומת הדשן <u>כדי שיבואו ויפיסו</u>.</li><li>ודייקו מדברי רבא שרק עבודה תמה וזר חייב עליה צריכה פייס, והקשו משחיטה שכשרה בזר וצריכה פייס ותירצו, ששחיטה תחילת עבודה. (ודנו הראשונים למה לא הקשו מדישון מזבח הפנימי וכו')</li><li>אמר מר זוטרא אף אנן נמי תנינא שסידור שני גזירי עצים היא עבודה תמה, מזה שלא אמר הממונה צאו ראו אם הגיע זמן שני גזירי עצים, משמע שהיא סוף עבודת לילה ושלכן נחשבת עבודה תמה. ודחו שהסיבה שלא אמרו זה בגלל שיש לה תקנתא.</li></ul>"	יומא פרק שלישי כח א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	לרבא, איזה סוג עבודה צריכה להיעשות בפייס. לפי שתי הלישנות.	ללישנא קמא, עבודת יום שזר חייב עליה מיתה.&nbsp; <br>ללישנא בתרא, עבודה תמה שזר חייב עליה מיתה.<br>	יומא פרק שני כח א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	לרבא בלישנא קמא, שרק עבודת יום שזר חייב עליה מיתה צריכה פייס, למה שחיטה צריכה פייס הרי היא כשרה בזר.	הואיל והיא תחילת עבודה.&nbsp;	יומא פרק שני כח א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	אמר להם הממונה. מיהו הממונה.	הוא הסגן.	יומא פרק שלישי כח א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	צאו וראו אם הגיע זמן השחיטה. מה הפירוש צאו. ומנין ששחיטה פסולה בלילה.	צאו על החומה או על הגג.<br>שחיטה פסולה בלילה, שנאמר 'ביום זבחכם'.	יומא פרק שלישי כח א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	למה הוצרכו לעלות לגג ולראות.	כי פעם עלה מאור הלבנה סמוך לשחרית, ודימו שהאיר המזרח, ושחטו את התמיד לפני הזמן,&nbsp;<div>וכשהבינו שנשחט בלילה הוציאוהו לבית השריפה.</div>	יומא פרק שלישי כח א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כל המיסך את רגליו מה טעון, ומדוע נקרא מיסך את רגליו.	טעון טבילה, ונקרא מיסך את רגליו כי הצריך לנקבים גדולים כורע על ברכיו ומכסה גופו את רגליו.	יומא פרק שלישי כח א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כל המטיל מים מה הוא טעון.	קידוש ידים ורגלים מן הכיור.	יומא פרק שלישי כח א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כשראה הרואה שהגיע זמן השחיטה, מה אומר לפי המשנה. 2	"לת""ק אומר ברקאי.<br>מתיא בן שמואל אומר האיר פני המזרח עד שבחברון, והוא אומר הן."	יומא פרק שלישי כח א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כשראה הרואה שהגיע זמן השחיטה מה אומר לפי הברייתא 5	<ul><li>ר' ישמעאל אומר ברק ברקאי</li><li>ר' עקיבא אומר עלה ברקאי [האיר יותר מברק]</li><li>נחומא בן אפקשיון אומר אף ברקאי בחברון</li><li>מתיא בן שמואל אומר הממונה על הפייסות אומר האיר פני כל המזרח עד שבחברון</li><li>ר' יהודה בן בתירא אומר האיר פני כל המזרח עד בחברון ויצאו כל העם איש איש למלאכתו</li></ul>	יומא פרק שלישי כח ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ר' יהודה בן בתירא אומר האיר פני כל המזרח עד בחברון ויצאו כל העם איש איש למלאכתו. האם זה לא מאוחר מדי.	"הכוונה על בעה""ב שמשכימים לשכור פועלים."	יומא פרק שלישי כח ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	צלותיה דאברהם מכי משחרי כותלי. והרי זמן שחיטת התמיד לא היה מוקדם לפני שש שעות ומחצה. 2	<ul><li>כתלי בית המקדש לא היו מכוונים, ועד שהשחיר הכותל היה כבר שש ומחצה, ולכן בבית המקדש היו מאחרים בחצי שעה, אבל במקום שהכתלים מכוונים אפשר להתפלל בסוף שעה שישית.</li><li>רק אברהם אבינו יכל לכוון בדיוק, ורק הוא התפלל בדיוק בחצות. כי היתה איצטגננות גדולה בליבו [והיה בקי בהליכות המזלות ותחילת השעות], או כי היה זקן ויושב בישיבה.</li></ul>	יומא פרק שלישי כח ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהיכן לומדים שזריזין מקדימין למצוות.	"&nbsp;שנאמר 'וישכם אברהם בבוקר ויחבוש את חמורו'. (הב""ח גורס: וישכם אברהם בבוקר אל המקום אשר עמד שם את פני ה')"	יומא פרק שלישי כח א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מדוע כשחל ערב פסח בערב שבת הקדימו שחיטת התמיד.	צריכים למהר השחיטה בכל היכולת, לפי שהפסח נשחט אחריו וצריך לצלותו מבעוד יום.	יומא פרק שלישי כח ב 		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מנין שאברהם אבינו היה בקי באצטגננות, ומה זה מועיל לזמן תפילת מנחה.	שכתוב בברייתא שכל מלכי מזרח ומערב היו משכימים לפתחו לשאול במזלות.&nbsp;והבקיאים במזלות יודעים התחלות השעות.	יומא פרק שלישי כח ב 		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	אמר רב חנא בר חנינא מימיהן של אבותינו לא פסקה ישיבה מהם. מנין שבמצרים.	שנאמר 'לך ואספת את זקני ישראל'.	יומא פרק שלישי כח ב 		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	אמר רב חנא בר חנינא מימיהן של אבותינו לא פסקה ישיבה מהם. מנין שבמדבר.	שנאמר 'אספה לי שבעים איש מזקני ישראל'.	יומא פרק שלישי כח ב 		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	אמר רב חנא בר חנינא מימיהן של אבותינו לא פסקה ישיבה מהם. מנין שאברהם אבינו היה יושב בישיבה.	שנאמר 'ואברהם זקן בא בימים'.	יומא פרק שלישי כח ב 		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	אמר רב חנא בר חנינא מימיהן של אבותינו לא פסקה ישיבה מהם. מנין שיצחק אבינו היה יושב בישיבה.	שנאמר 'ויהי כי זקן יצחק'.	יומא פרק שלישי כח ב 		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	אמר רב חנא בר חנינא מימיהן של אבותינו לא פסקה ישיבה מהם. מנין שיעקב אבינו היה יושב בישיבה.	שנאמר 'ועיני ישראל כבדו מזוקן'.	יומא פרק שלישי כח ב 		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	אמר רב חנא בר חנינא מימיהן של אבותינו לא פסקה ישיבה מהם. מנין שאליעזר עבד אברהם היה יושב בישיבה. 2	"'המושל בכל אשר לו', א""ר אלעזר שמושל בתורת רבו.<br>'הוא דמשק אליעזר', א""ר אלעזר שדולה ומשקה מתורתו של רבו לאחרים."	יומא פרק שלישי כח ב 		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	אמר רב קיים אברהם אבינו כל התורה כולה. אולי נאמר שקיים רק שבע מצוות בני נח ומצות מילה שנצטווה <u>אבל תורה לא ניתנה לו</u>	אם נאמר ששמר רק שבע מצוות ומילה היה מספיק לכתוב רק 'וישמור משמרתי'.	יומא פרק שלישי כח ב 		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	אמר רבא ואיתימא רב אשי קיים אברהם אבינו אפילו עירובי תבשילין [שאינה הלכה למשה מסיני אלא תקנת סופרים שעתידין לתקן]. מנלן.	שנאמר 'תורותי', אחת תורה שבכתב ואחת תורה שבעל פה.	יומא פרק שלישי כח ב 		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מתיא בן חרש אומר האיר פני כל המזרח עד שבחברון והוא אומר הן. מה הספק בדבריו.	מי אומר 'הן', אם זה שעומד על הגג, וכי הוא החולם והוא הפותר, כלומר הוא השואל הוא המשיב.<br>ואם זה שלמטה בקרקע אומר, מנין הוא יודע.	יומא פרק שלישי כח ב 		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מתיא בן חרש אומר האיר פני כל המזרח עד שבחברון והוא אומר הן. מי אומר 'הן'. 2	איבעית אימא העומד על הגג אומר האיר פני כל המזרח, העומד על הקרקע שואל עד שבחברון, והעומד על הגג אומר הן.<br>איבעית אימא העומד בקרקע שואל האיר כל המזרח, והעומד בגג אומר עד שבחברון, והעומד בקרקע אומר הן, כלומר הוא אשר שאלתי.	יומא פרק שלישי כח ב 		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מדוע אומרים 'עד שבחברון'.	מצינו בתלמוד ירושלמי כדי להזכיר זכות אבות מזכירין חברון.	יומא פרק שלישי כח ב 		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	שפעם אחת עלה מאור הלבנה. והרי אינו דומה צימוח תימור חמה לצימוח תימור לבנה. מדוע אינו דומה.	דתניא רבי אומר תימור של לבנה מתמר ועולה כמקל, תימור של חמה מפציע לכאן ולכאן.	יומא פרק שלישי כח ב 		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	שפעם אחת עלה מאור הלבנה. והרי אינו דומה צימוח תימור חמה לצימוח תימור לבנה. מה עונה הגמ'.	תנא דבי רבי ישמעאל יום המעונן היה, ומפציע לכאן ולכאן [בין עב לעב].	יומא פרק שלישי כח ב 		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה לומדים מזה שביום המעונן האור יוצא במקומות הרבה במקום פיזור העבים, ולמאי נפק""מ."	"אמר רב פפא שמע מינה יומא דעיבא כוליה שמשא [אפילו במקום צל].<br>ונפק""מ לשטוחי עורות לייבש. אי נמי לכדדרש רבא אשה לא תלוש בפסח לא בחמה ולא בחמי חמה [מים שהוחמו בחמה], וא""כ ביום המעונן לא תלוש בשום מקום מגולה."	יומא פרק שלישי כח ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	אמר רב נחמן זוהמא דשימשי קשי משימשי. מהו זוהמא דשימשי ומה הסימן לזה.	זוהמא דשימשא חום של יום המעונן. וסימנך דנא דחלא [חבית של חומץ שפיה סתום יפה וכשנוקבים נקב קטן יוצא ריח חזק מאד, כך יום המעונן מתוך שהחום של השמש כבוש נוקבת בכח דרך נקב העבים].	יומא פרק שלישי כח ב 		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	שברירי דשימשא קשו משימשי. מהו שברירי דשימשי, ומה הסימן לזה.	שברירי סנוורים. אור השמש הנוקב בחור שבענן מי שנותן בו עיניו קשים לו הסנוורים יותר מן המסתכל בחמה שבאויר. וסימנך 'דילפא' קשה דלף היורד על האדם משאם נכנס כל גופו במים.	יומא פרק שלישי כח ב 		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה אמר רב ספרא על צלותיה דאברהם, ומה הקשה ר' יוסף בהו""א ובמסקנה."	"אמר רב ספרא צלותיה דאברהם מכי משחריה כותלי.<br>בהו""א הקשה ר' יוסף וכי נוכל ללמוד מאברהם, ורבא הקשה לו שהרי זריזים מקדימים למצוות לומדים מאברהם.<br>במסקנה רב יוסף הקשה, שא""כ מדוע&nbsp; בער""פ שחל בערב שבת מקדימין רק לשש ומחצה ולא לתחילת שש."	יומא פרק שלישי כח ב		
