#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	יט. 1 'שתי לשכות היו לו לכהן גדול אחת לשכת פרהדרין ואחת לשכת בית אבטינס' למה שמשו, מהיכן שאחת בצפון ואחת בדרום, איזו היתה בצפון ואיזו בדרום?	"לשכת פרהדרין שם ישן וכד' ובלשכת בית אבטינס למד חפינה.<p dir=""rtl"">אחת בצפון מדתנן שש לשכות היו בעזרה וכו' ובצפון לשכת העץ ראב&quot;י אומר שכחתי מה היתה משמשת אבא שאול אומר לשכת כה&quot;ג היתה. אחת בדרום דתנן שבעה שערים היו בעזרה וכו' ובדרום וכו' שלישי לו שער המים ותניא שלשכתו היתה סמוך למקוה שבשער המים.</p><p dir=""rtl"">לא נפשט מה בדרום ומה בצפון (הרמב&quot;ם נקט שלשכת פרהדרין בצפון כדי להטריחו ללכת לטבול בבוקר ובערב לדרום או כדי שהאם הוא צדוקי יפרוש א&quot;נ שלא תזוח דעתו עליו).</p>"	יומא יט.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	יט. 2 'אמרו לו אישי כהן גדול אנו שלוחי בית דין ואתה שלוחנו ושליח בית דין' באר!	בפשיטות הכונה שהוא שליח ישראל לעבודה, אבל לרב הונא בר' יהושע שאומר שכהנים שלוחא דרחמנא ולא דידן כיון שישראל אינו יכול לעבוד אינו יכול לעשות שליח לעבודה, יש לפרש משביעים אנו אותך על דעתינו ועל דעת ב&quot;ד.	יומא יט.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"יט: 1 למה היו משביעים אותו שלא ישנה ממה שאמרו לו?<p dir=""rtl"">למה הם והוא בכו?</p>"	"היו משביעים אותו מפני הצדוקים שהיו מתקנים מבחוץ ומכניסים, שהיו מפרשים &quot;כי בענן אראה על הכפרת&quot; קודם ענן ואח&quot;כ אראה.<p dir=""rtl"">הוא בוכה שחשדוהו שהוא צדוקי והם בוכים שהחושד בכשרים לוקה בגופו.</p>"	יומא יט:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"יט: 2 האם מותר לרמוז בעיניו וכד' בשעת קריאת שמע? <p dir=""rtl"">ומה דורשים מהכתוב &quot;ודברת <u>בם</u>&quot; (3)?</p>"	"בפרק ראשון אסור ומי שמרמז בשפתיו וכד' עליו הכתוב אומר &quot;ולא אותי קראת יעקב&quot; אבל בפרשה שניה מותר. (נחלקו הראשונים לדידן שפוסקים שרק בפסוק ראשון מעכבת הכונה האם גם לענין לרמוז וכד'.).<p dir=""rtl"">ודברת בם ולא בתפילה (לרש&quot;י שמתפלל בלחש ולתוס' שאינו פוסק מפני היראה וכד'), בם יש לך רשות לדבר ולא בדברים אחרים רב אחא אמר עשה אותם קבע ולא עראי, רבא אמר שהשח שיחת חולין עובר בעשה דכתיב &quot;ודברת בם&quot; ולא בדברים אחרים, רב אחא בר יעקב אמר עובר בלאו שנאמר &quot;כל הדברים יגעים לא יוכל איש לדבר&quot;. </p>"	יומא יט:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	יט: 3 'בקש להתנמנם פרחי כהונה מכין לפניו באצבע צרדה, ואומרים לו אישי כהן גדול עמוד והפג אחת על הרצפה, ומעסיקין אותו עד שיגיע זמן השחיטה' מאי אצבע צרידה, מאי הפג אחת על הרצפה, ובמה מעסיקים אותו?	"צרדא - צרתא דדא הינו גודל.<p dir=""rtl"">אחת - דבר מחודש, ואומרים לו הראה קידה.</p><p dir=""rtl"">מעסיקים - אין מעסיקים בנבל וכינור אלא בפה ואמרים לו &quot;אם ה' לא יבנה בית שוא עמלו בוניו בו&quot; ומזקני ירושלם לא היו ישנים כל הלילה כדי שישמע קול הברה. [אבא שאול אומר אף בגבולים נהגו כן זכר למקדש אלא שהיו חוטאים והינו במערבא שנבעלו כמה בתולות והקב&quot;ה אומר &quot;לפתח חטאת רובץ&quot; והשטן אינו משטין ביוה&quot;כ שהשטן בגימטריא שס&quot;ד, שיום אחד משס&quot;ה ימות השנה אינו משטין.]</p>"	יומא יט:		
