#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו המעלה לאכול בתשיעי?	"כתב הב""י דדוקא אם מתרבה לאכול בתשיעי אז חשיב כאילו הוא התענה בתשיעי [ולפי""ז יש מעלה להתענות בתשיעי (אם מתענה מחמת פחד ה') יותר ממי שאוכל מעט בתשיעי], ועוד פי' הב""י דכל האוכל בתשיעי הוי כאילו היה נצטוה להתענות בתשיעי ועשירי והתענה, וכ""כ ההגהות מיימוניות, תוס' ברכות (ח' ע""ב), טור, וט""ז (ס""ק א'). וביאר הפמ""ג (מש""ז ס""ק א') דיש יותר שכר בתענית משום לפום צערא אגרא (מ""ב ס""ק א')"	סימן תרד סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"למה צוה התורה לאכול ערב יוה""כ?"	"1) הטור פי' כדי שיוכלו להתענות ושלא להזיק להם העינוי<br>2) הב""י פי' כדי להראות שנוח ומקובל עליו יוה""כ והוא שמח לקראתו על שניתן כפרה לישראל דכיון שיוה""כ עצמו א""א לכבדו במאכל ומשתה צריך לכבדו ביום שלפניו {כתב הכי בפירוש א' דידיה אבל לכאורה שייך אפי' לפירוש ב'}, וכ""כ הרבינו יונה (שערי תשובה ש""ד אות ח' - י')<br>3) הא""ר בשם שבלי הלקט פי' דאשכחן בתענית (פרק ד') דאנשי המעמד לא התענו ביום ראשון דקשה להם לצאת ממנוחה ועונג ליגיעה ותענית וה""נ הוי קשה קצת ומש""ה חשיב כאילו התענה ב' ימים, וכ""כ הערוה""ש (סעי' ד') "	סימן תרד סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"למה לא מתרצין הקרא דיתענה בערב אחרי תשיעי כמ""ש בערב תאכלו מצות?"	"תרצו תוס' בברכות (ח' ע""ב) דבמצה כתיב המעשה אכילה אחר תיבת ערב משא""כ ביוה""כ המעשה עינוי כתיב לפני תיבת ערב (ב""י)"	סימן תרד סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מנלן דצריך להוסיף מחול על הקודש ביוה""כ?"	"ר' ישמעאל יליף מועניתם את נפשותיכם בתשעה לחדש, ור""ע יליף מבחריש ובקציר תשבות וקיי""ל כר""ע, ולפיכך מצינן למילף נמי דהמתענה בתשיעי כאילו התענה בתשיעי ועשירי (ב""י)"	סימן תרד סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו פשוט פשט בהמעשה בחייט בהמדרש?	"השוטר שאל ממנו מלאכתו דאין דרך לשלם יותר מכדי דמיו אלא אם הוא גנב או קוביוסטוס, ולאחר שהשיב שהוא חייט חזר ואמר השוטר שראוי לקנסו מפני שהוא מייקר את השער או מפני שהוא מורד בו, והשיב להשוטר דטעמא דשילם הרבה להדג לא היה במרידה אלא לשמוע למצות השם יתברך [וכמ""ש בברכות ל""ב ע""ב] וגם אינו מייקר את השער מפני זה דהוי רק פעם אחת (ב""י, ט""ז ס""ק א') {אגב, מהט""ז משמע דיכול לבטוח בה' דבשר ודם לא יכעוס בו ולכאורה חידוש הוא דהרי הוא בעל בחירה}"	סימן תרד סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם 1) נשים 2) חולה שיש בו סכנה, מצווין לאכול בערב יוה""כ?"	"1) אע""פ שלכאורה הוא מצות עשה שהזמן גרמא מ""מ מצווין כיון דתליא בחיוב תענית (עי' שו""ת רע""א סי' ט""ז, רש""ש סוכה כ""ח ע""א, שו""ת כתב סופר או""ח סי' קי""ב, חכמת שלמה, קובץ הלכות פכ""ד סעי' ח') 2) אם מהני שיכול לאכול פחות מכשיעור בודאי איכא מצוה, ואם לאו מסתפק הכתב סופר (שם), והעלה הקובץ הלכות (פכ""ד סעי' ט') דיש להם מצוה דאינו תלוי ממש במה המתענה בפועל, וגם איכא עוד טעמים להתענית, ע""ש."	סימן תרד סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"בערב יוה""כ, בפורים, ובשבועות, האם מותר להתענות 1) סתם 2) תענית חלום?"	"1) מבואר בפסחים (ס""ח ע""ב) דאסור להתענות בימים אלו 2) המג""א (ס""ק א') הביא מהרי""ל ושו""ת הרשב""א (ח""ד סי' רס""ב) דפרשו הגמ' פסחים בענין תענית חלום, ועל זה אמרינן דמר בריה דרבינא התענה תענית חלום כל השנה חוץ מג' ימים אלו, אבל יש מפרשים דהגמ' מיירי בסתם תעניתים אבל תענית חלום מותר אפי' בימים אלו. ויש סתירה בדעת הרמ""א, דכאן בערב יוה""כ פסק דאסור להתענות תענית חלום, ואילו לקמן (סי' תרצ""ה סעי' ב') בפורים פסק דמותר להתענות תענית חלום [ומסתימת דבריו משמע דה""ה דמותר להתענות בשבועות כשאר ימים טובים (מחה""ש)], ותי' המג""א דהרמ""א היה מסתפק בדבר ולפיכך הכריע להקל בפורים ושבועות אבל החמיר בערב יוה""כ כיון שנחשבת כעינוי [וכ""כ הט""ז (ס""ק ב') דאכילה בערב יוה""כ מהני כתענית], אבל הקשה דבשבועות ראוי להחמיר שלא להתענות דהוא חשש איסור דאורייתא, ולכן השיג המג""א על הרמ""א וס""ל בשלשתם לא יתענה תענית חלום, ואם רוצה מותר להתענות עד הסעודה המפסקת, ומ""מ כתבו הפר""ח ומטה אפרים דטוב שיתענה איזה יום אחר יוה""כ (מ""ב ס""ק ב') {וש""מ דיש ענין להתענות תענית חלום אפי' ביום אחר} [ויש להקדים התענית כל מה שיוכל אע""פ שאין אומרים תחנון בימים שבין יוה""כ לסוכות (אלף למטה ס""ק ח')], וגם יעשה הטבת חלום (עטרת זקנים, ערוה""ש סעי' י')"	סימן תרד סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם התענה תענית חלום בשבת ח' תשרי?	"הב""י (סי' תקס""ח) ס""ל דצריך למיתב תענית לתעניתו אחר המועד [דאין להתענות בימים שאין אומרים תחנון וכמ""ש הא""ר בסי' רפ""ח, וע""ע במ""ב (סי' רפ""ח ס""ק ט') דסותם להקל כהמג""א דס""ל דמותר להתענות תענית לתעניתו בימים שאין אומרים תחנון], אבל הט""ז (ס""ק ב') ס""ל דיוה""כ [ושאר תעניתים (מ""ב סי' רפ""ח ס""ק ח')] מכפר לו, והכריע המ""ב (ס""ק ב') דיכול לסמוך על הט""ז אם קשה לו התענית"	סימן תרד סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"1) הנוהג 2) הנודר, שלא לאכול בשר ויין אלא ביום שאין בו תחנון, מה הדין בליל ערב יוה""כ?"	"1) במקום שנוהגין לקצר בסליחות מותר דהוי כיו""ט [ודוקא בלילה ממש ולא אחר מעריב כשמתפללין מבעוד יום], אבל במקום שמאריכין בסליחות אינו כיו""ט ואסור (של""ה, מג""א ס""ק א', מ""ב ס""ק ב', שעה""צ ס""ק י""א) [והקשה המג""א במקומות שמקצרין למה נוהגין לומר תחנון במנחה לפני ערב יוה""כ] 2) אינו מותר אלא בבקר ולא בלילה דלפניו (מג""א שם, מ""ב שם) {ונראה דטעמא משום דנדר הוי דאורייתא אבל הנהגה טובה אינו אלא מדרבנן כמ""ש ביו""ד סי' רי""ד (וכן משמע מלבושי שרד), אכן הערוה""ש (סעי' י""א) משמע דהחילוק הוא בין יו""ט ויום שאין בו תחנון}"	סימן תרד סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם צריך למעט מלימודו כדי שיאכל ערב יוה""כ?"	"כן (מג""א ריש הסימן, מ""ב ס""ק א'), וכמ""ש בגמ' ברכות (ח' ע""ב) וגמ' סוכה (כ""ח ע""א)"	סימן תרד סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מהו השינוים בתפילה ערב יוה""כ?"	"לא יאמר תחנון, לא יאמר למנצח, ולא יאמר מזמור לתודה [וכן לא יאמר קרבנות יחיד הנאכלין (שעה""צ ס""ק י""ב, מ""ב סי' נ""א ס""ק כ""ב)], ולא יאמר קל ארך אפים [אבל א""א לערב יוה""כ לחול בב' וה'], ויש ב' מנהגים לגבי סליחות ונוהגין לקצר (רמ""א, דרכ""מ ס""ק א', מ""ב ס""ק ד')"	סימן תרד סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה הדין באבינו מלכינו בערב יוה""כ?"	"התשב""ץ ס""ל שאומרו בשחרית, אבל מנהג קראקא הוא שלא לאומרה חוץ מערב שבת שאומרו בשחרית (רמ""א), אבל לא במנחה אפי' בערב שבת (מג""א ס""ק ב', מ""ב ס""ק ה')"	סימן תרד סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם מצוה לאכול מליל ערב יוה""כ?"	"משמע מהשל""ה (מובא במג""א ס""ק א') דתלוי על ב' מנהגים אלו אם מאריכים או מקצרים הסליחות {ולפי מנהגינו לקצר נמצא שיש מצוה}, והיד אפרים הביא ראיה מגמ' ורש""י בכתובות (ה' ע""א) דליכא מצוה, וכן הכריעו הגר""א (ס""ק ו') והערוה""ש (סעי' ה')."	סימן תרד סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"כמה סעודות ראוי לאכול בערב יוה""כ?"	"הכה""ח (ס""ק ב') הביא מאריז""ל דלכל הפחות יעשה ב' סעודות עם הפת כדי שיצטרך לברך המוציא ובהמ""ז, ועוד הביא דיש נוהגין לבצוע על לחם משנה"	סימן תרד סעיף ב		
