#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	אלו דינים אמר רב אסי דתליין במח' ר&quot;מ וחכמים אי מע&quot;ש ממון גבוה (3), ומנ&quot;ל ? </p><p dir='rtl'>והאם יש לפשוט מהברייתא לגבי חלה לכל הדינים ?	"חלה - דכתיב עריסותיכם.<p></p><p dir=""rtl"">מצה - לחם לחם מחלה.</p><p dir=""rtl"">אתרוג - דכתיב לכם משלכם.</p><p dir=""rtl"">אין ראייה גמורה מחלה לשאר דינים, די""ל דשאני התם דכתיב עריסותיכם תרי זימני.</p>"	<br/>פסחים דף לח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"הגמ' נסתפקה אם יוצאים בחלת מע""ש בירושלים, אליבא דמי הספק, ומה הנידון? ומה נפשט?"	לר&quot;ע דבסתם מע&quot;ש יוצאים, דאי מיטמא פריק ליה ונאכל בכל מושבות, אי נימא דבחלה ל&quot;ש ה&quot;ט דאסורה בטומאה. או אמרינן הואיל ולא קרא לה שם לא היה המע&quot;ש מעכב, ה&quot;נ אינו מעכב. ולמסקנא יוצאים.	<br/>פסחים דף לח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	הגמ' נסתפקה אם יוצאים בחלה של לקוח בכסף מע&quot;ש בירושלים, אליבא דמי הספק, ומה הנידון ?	חלה דמע&quot;ש פשיטא דיוצא [אף דהשתא אינו נאכל בכל מושבות] דאמרינן הואיל, והספק בלקוח בכסף מע&quot;ש אליבא דר' יהודה דאינו נפדה, אי אמרינן גם הואיל דלא היה קורא שם, וגם הואיל ומע&quot;ש גופיה יוצאים בו, לקוח לא חמיר מיניה, (ואינו נפדה משום דלא אלים לתפוס פדיונו), או דלא אמרינן תרי הואיל.</p><p dir='rtl'>ולמסקנא יוצאים, דשם מעשר חד הוא.	<br/>פסחים דף לח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"לצד בגמ' דלא אמרינן תרי הואיל בחלה של לקוח בכסף מע""ש בירושלים, איך יוצאים בחלת מע""ש, הא בעינן גם הואיל דלא קרא לה שם, וגם הואיל דאי מטמא פריק ואכל בכל מושבות?"	כיון שבידו לטמא בידים, א&quot;צ בזה לדין הואיל.	<br/>פסחים דף לח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מדוע אין אדם יוצא בפסח בחלות תודה ורקיקי נזיר לרבה ורב יוסף ?</p><p dir='rtl'>ומ&quot;ט בעשה למכור בשוק יוצא בהם ?	לרבה, משום דבעינן שימור לשם מצה.</p><p dir='rtl'>לרב יוסף, דבעינן שימור לשם נאכלת לשבעה, ולא רק ליום ולילה.</p><p dir='rtl'>ובעשה למכור בשוק דעתו מעיקרא שאם לא יקנו יהיו למצה.	<br/>פסחים דף לח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מדוע לא פסלו חלות תודה ורקיקי נזיר למצה מהטעמים דלהלן:</p><p dir='rtl'>א. שאינו נאכל באנינות.</p><p dir='rtl'>ב שנילושות בשמן והו&quot;ל מצה עשירה.</p><p dir='rtl'>ג. דאינם נאכלות בכל מושבות.	א. ס&quot;ל כר&quot;ע דדרשינן עני, ולא עוני.</p><p dir='rtl'>ב. רביעית היא ומתחלקת לכ' חלות, ואי&quot;ז עושר.</p><p dir='rtl'>ג. ס&quot;ל דחלות תודה ורקיקי נזיר נאכלות בנוב וגבעון, ואז מותרות בכל מקום.	<br/>פסחים דף לח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	הא דאמרינן דחלות תודה ורקיקי נזיר נאכלות בנוב וגבעון, לאפוקי ממאן ? (2)	א. מר&quot;ש דאמר דלא קרבו אלא חובות שקבוע להם זמן.</p><p dir='rtl'>ב. ממ&quot;ד דלא קרבו ליחיד אלא עולות ושלמים.	<br/>פסחים דף לח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מתי חרבה שילה ומתי נוב ?<p></p><p dir=""rtl"">והאם היה ארון בנוב וגבעון ?</p>"	"שילה, כשמת עלי ונשבה הארון.<p></p><p dir=""rtl"">נוב כשנתנו לדוד לחם קודש.</p><p dir=""rtl"">ולא היה בנוב וגבעון ארון, שנלקח בחורבן שילה,</p><p dir=""rtl"">וחזר בימי דוד לציון, עד שבנה שלמה מקדש.</p>"	<br/>פסחים דף לח		
