#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כא. 1 אלו ב' דברים מוזכרים במשנה שכשכרים כל הלילה ומנלן?	"קצירת העומר - דאמר מר קצירה וספירה בלילה והבאה ביום (יליף במנחות מקראי).<p dir=""rtl"">הקטר חלבים ואיברים&nbsp;&nbsp;- דכתיב &quot;כל הלילה עד הבוקר&quot;.</p>"	מגילה כא.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כא. 2 'זה הכלל דבר שמצותו ביום כשר כל היום דבר שמצותו בלילה כשר כל הלילה' מה בא לרבות הכלל?	"כל היום - לרבות סילוק בזיכין וסידורם כר' יוסי שאומר&nbsp;&nbsp;אפי' סילק את הישנה שחרית ואת האחרונה ערבית אין בכך כלום.<p dir=""rtl"">דבר שמצותו בלילה - לאתויי אכילת פסחים ודלא כר&quot;א בן עזריה שהתיר רק עד חצות.</p>"	מגילה כא.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"כא. 3 האם קריאת המגילה, קריאת התורה, לימוד תורה, דוקא מעומד?<p dir=""rtl"">כיצצד יתישבו המקראות &quot;ואשב בהר&quot; &quot;ואנכי עמדתי בהר&quot; (4)?</p>"	"קריאת המגילה - בין עומד בין יושב.<p dir=""rtl"">קריאת התורה - דוקא מעומד דכתיב &quot;ואתה פה עמוד עמדי&quot; ואמר רבי אבהו אלמלא מקרא כתוב א&quot;א לאמרו כביכול אף הקב&quot;ה בעמידה [עוד למד מכאן רבי אבהו שלא ישב הרב ע&quot;ג מיטה וישנה לתלמידו ע&quot;ג קרקע].</p><p dir=""rtl"">לימוד תורה - בתחילה היו לומדים מעומד עד שמת ר&quot;ג וירדה חולשה לעולם.</p><p dir=""rtl"">ביישוב המקראות - רב אמר: עומד ולומד יושב ושונה, רבי חנינא אמר: לא עומד ולא יושב אלא שוחה. רבי יוחנן: ישיבה הינו לשון עכבה.&nbsp;&nbsp;רבא אמר: רכות מעומד וקשות מיושב.</p>"	מגילה כא.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כא: 1 האם שנים יכולים יחד לקרא ולתרגם - בתורה, בנביאים, בהלל ובמגילה ומדוע?	"בתורה - אחד קורא ומתרגם, ולא שנים (תריי קלי לא משתמע).<p dir=""rtl"">בנביא - אחד קורא, ולתרגם אפ' שנים יכולים (שאין כל כך קפידא אם לא יבינו).</p><p dir=""rtl"">בהלל ומגילה - אפ' עשרה קוראים ומתרגמים (רש&quot;י לא גרס 'מתרגמים' שאין תרגום בכתובים) כיון דחביבה יהבי דעתיהו ושמעי.</p>"	מגילה כא:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כא: 2 מה מברכים על קריאת המגילה לפניה ולאחריה?	"לפניה - מברך מגילה ניסים שהחינו (מנ&quot;ח), שכל המצות מברך עליהם עובר לעשיתם.<p dir=""rtl"">לאחריה - מקום שלא נהגו לברך אינו מברך. במקום שנהגו לברך, מברך בא&quot;ה אמ&quot;ה הרב את ריבנו והדן את דיננו והנוקם את נקמתנו והנפרע לנו מצרינו והמשלם גמול לכל אויבי נפשנו ברוך אתה ה' הנפרע לישראל מכל צריהם, רבא אמר האל המושיע, אמר רב פפא הלכך נימרינהו לתרוייהו.</p>"	מגילה כא:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"כא: 3 שלושה הקוראים בשני וחמישי ובשבת במנחה כנגד מי (2)?<p dir=""rtl"">וכנגד מי י' פסוקים שקוראים שקוראים בתורה (3)?</p>"	"ג' - רב אסי אמר כנגד תורה נביאים וכתובים, רבא אמר כנגד כהנים לוים וישראלים.<p dir=""rtl"">י'&nbsp;&nbsp;- ריב&quot;ל אמר: כנגד י' בטלנים בבית הכנסת. רב יוסף אמר: כנגד עשרת הדברות שנתנו למשה בסיני, ר' יוחנן אמר : כנגד י' מאמרות שבהם נברא העולם, ו'בראשית' נמי מאמר הוא דכתיב &quot;בדבר ה' שמים נעשו&quot;. </p>"	מגילה כא:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כא: 4 כשקוראים י' פסוקים בג' קרואים, איזה מהם משובח שיקרא ד' ומדוע?	"אמר רבא: ראשון משובח, דתנן בג' קופות תרומים את הלשכה וכתוב עליהם אב&quot;ג לידע איזו נתרמה ראשון להקריב ממנו ראשון, שמצוה בראשון. <p dir=""rtl"">אמצעי משובח - כמו שמצינו בנרות &quot;אל מול פני המנורה יאירו שבעת הנרות&quot; שמצדד פניהם כלפי נר מערבי ונר מערבי כנגד שכינה.</p><p dir=""rtl"">אחרון משובח - דמעלים בקודש ואין מורידים.</p><p dir=""rtl"">רב פפא איקלע לבי כנישתא דאבי גובר וקרא ראשון ארבעה ושבחיה רב פפא (כתב רש&quot;י אם יש רווח בפרשה וקראו כלום ד' כולם משובחים).</p>"	מגילה כא:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כא: 5 בקריאת התורה מי מהקוראים מברך?	מעיקר הדין הפותח מברך לפניה והחותם לאחריה. האידנא תקנו שכל אחד יברך לפניה ולאחריה גזירה משום הנכנסים ומשום היוצאים.	מגילה כא:		
