#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ח. 1 אין בין המודר הנאה מחבירו למודר ממנו מאכל אלא .... וכמאן ולענין מה שווים?	"אין בין המודר הנאה מחבירו למודר ממנו מאכל אלא דריסת הרגל וכלים שאין עושין בהן אוכל נפש. דריסת הרגל שאסרו במודר הנאה זה כר&quot;א שסובר ויתור אסור במודר הנאה.<p dir=""rtl"">לענין כלים שעושים בהם אוכל נפש זה ושה שווים לאסור.</p>"	מגילה ח.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ח. 2 אין בין נדרים לנדבות אלא .... ומנין, ולענין מה שווים?	"<p dir=""rtl"">אין בין נדרים לנדבות אלא שהנדרים חייב באחריותן ונדבות אינו חייב באחריותן דכתיב &quot;ונרצה לו לכפר עליו&quot; את שעליו חייב באחריותו ואת שאינו עליו אינו חייב באחריותו.</p><p dir=""rtl"">לענין לעבור בבל תאחר שניהם שווים (דהוקש &quot;כי תדר נדר&quot; ל&quot;נדר או נדבה&quot; מה שם נדבה עמו אף כאן &lt;ר&quot;ה ה:&gt;).</p><br />"	מגילה ח.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ח. 3 אין בין זב הרואה שתי ראיות לרואה שלוש אלא ... ולענין מה שווים ומנין?	"אין בין זה הרואה ב' ראיות לרואה ג' אלא קרבן, אבל לענין משכב ומושב וספירת שבעה שניהם שווים.<p dir=""rtl"">כתיב &quot;וכיפר עליו הכהן לפני ה' מזובו&quot; מקצת זבים מביאים קרבן ומקצתם לא, ראה שלוש מביא, שנים אינו מביא, דאמר ר' סימאי מנה הכתוב שנים וקראו טמא שלוש וקראו טמא. דבעי ספירת שבעה נלמד מדכתיב &quot;וכי יטהר הזב מזובו&quot; לרבות אפ' מקצת זובו, הינו שראה ב' ראיות.</p>"	מגילה ח.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ח. 4 מה דורשים בענין זב 'מזובו' דכתיב &quot;וכפר עליו הכהן לפני ה' <u>מזובו</u>&quot; ובדכתיב &quot;וכי יטהר הזב <u>מזובו</u>&quot;, ולמה נדרש כך?	"וכיפר עליו הכהן לפני ה' מזובו - רק מקצת זבים מביאים קרבן הינו ברואה ג' ראיות.<p dir=""rtl"">&quot;וכי יטהר הזב&quot; - שיפסוק דוקא מזובו ולא מנגעו וכד', &quot;מזובו&quot; - לרבות זב שראה ב' ראיות דבעי ספירת ז'. ולא דרשינן כאן למעט, שאף אם לא היה כתוב כלום מנין לרבות, אלא ש&quot;מ אתי קרא לרבות.</p>"	מגילה ח.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ח: 1&nbsp;&nbsp;אין בין מצורע מוסגר למצורע מוחלט אלא .... מנין (2) ולענין מה הם שווים?	"אין בין מצורע מוסגר למצורע מוחלט אלא פריעה ופרימה, אבל לענין שילוח וטומאה שניהם שווים.<p dir=""rtl"">רב שמואל בר יצחק תני קמיה דרב הונא &quot;וטהרו הכהן מספחת היא וכבס בגדיו וטהר&quot; טהור מעיקרא משמע מפריעה ופרימה, הקשה עליו רבא דלמא מלטמא בביאה למפרע כמו שנדרש גבי זב. לכן ביאר &quot;והצרוע אשר בו הנגע&quot; מי שטומאתו תלויה בנגעו ולא בימים, אבל לענין שילוח לא דורשים &quot;כל ימי אשר הנגע בו&quot;, ש'כל' בא לרבות אף מוסגר.</p>"	מגילה ח:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ח: 2 אין בין טהור מתוך הסגר לטהור מתוך החלט אלא .... מנין?	אין בן טהור מתוך הסגר לטהור מתוך החלט אלא תגלחת וצפרים, דרש אביי &quot;ויצא הכהן אל מחוץ למחנה והנה נרפא נגע הצרעת&quot; מי שצרעתו תלויה ברפואתו ולא מי שתלויה בימים.	מגילה ח:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ח: 3 זב שטבל וחזר וראה בו ביום, מצורע מוסגר שטהרו הכהן וחזרו ונולדו בו סימני טומאה, לענין מה מטמא למפרע?	"זב שחזר וראה בו ביום מטמא למפרע אבל כלי חרס בהיסט אינו מטמא שנאמר &quot;וכיבס בגדיו וטהר&quot; טהור השתא מלטמא כלי חרס בהיסט למפרע.<p dir=""rtl"">כמו כן דרשינן גבי מצורע אף שבשאר טומאות מטמא למפרע &quot;וכבס בגדיו וטהר&quot; טהור השתא מלטמא בביאה למפרע.</p>"	מגילה ח:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ח: 4 אין בין ספרים לתפילין ומזוזות אלא... ולענין מה שווים, ומנין?	"אין ביניהם אלא שספרים נכתבים בכל לשון ותפילין ומזוזות אין נכתבים אלא אשורית דכתיב &quot;והיו&quot; בהויתם יהיו. רשב&quot;ג אומר אף ספרים לא התירו אלא יונית ופסק ר' אבהו אר&quot;י כוותיה (וע' לקמן יח.).<p dir=""rtl"">לענין לתפרם בגידין ולטמא את הידים זה וזה שווים.</p>"	מגילה ח:		
