#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	איזה עינוי נוהג אפי' לקטנים ולמה?	"נעילת סנדל, דליכא משום רביתייהו ואינו עינוי לקטן אם לא ינעול (מ""ב ס""ק ב')"	סימן תרטז סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מהו לרחוץ התינוק ביוה""כ?"	"הטור הביא רבינו יהודה דירחץ ע""י עכו""ם, ויש בזה כמה ביאורים:<br>1) הב""י ביאר שהגדול נהנה בעצמו מאותה רחיצה על כן צריך לרחצו ע""י עכו""ם [וצ""ב למה כתב הטור מפני שסתם תינוק חולה הוא (ר""י באק)]<br>2) הב""ח פי' דמותר לומר לעכו""ם להחם המים ביוה""כ גופה אבל בחמין מערב יוה""כ מותר אפי' ע""י ישראל<br>3) המג""א (ס""ק א') פי' דמים צוננין מותר ע""י ישראל [דאינו מכוין ליהנות ממים (מחה""ש), וכן מצינו במ""ב לעיל (סי' תרי""ג ס""ק ט')] אבל בחמין [אפי' אם הוחמו מערב יוה""כ] אינו מותר אפי' בשבת משום איסור רחיצה ועל כן אינו מותר אלא ע""י עכו""ם [דמבואר בסי' שמ""ג דע""י עכו""ם לא מקרי ספייה], ואז מותר אפי' אם הוחמו ביוה""כ ובלבד שלא יצוה לעכו""ם להחימם [אכן, הא""ר (הובא בערוה""ש סעי' ג') הביא ראיה מגמ' (יומא ע""ח ע""ב) דמותר בחמין ע""י ישראל ועל כרחך יש חילוק בין שבת ליוה""כ ויו""ט, דדוקא בשבת אסור ע""י ישראל בחמין, וכן מצינו ברמ""א (סי' תקי""א סעי' ב') דמותר לרחוץ תינוק ביו""ט וכתב הגר""א שם דמקורו מגמ' יומא, אבל כתב המ""ב (שם) דוקא אם רגילין בכל יום, וצ""ע על המג""א], ופסק המ""ב (ס""ק א') כהמג""א"	סימן תרטז סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין ברחיצה וסיכה בזמן הזה?	"כתב המג""א (ס""ק א') דבזמן הזה אין נוהגין לרחוץ ולסוך אפי' ע""י עכו""ם (מ""ב ס""ק ג'), וביאר המחה""ש דאפי' בחול לפעמים אין רוחצין התינוק כמה ימים "	סימן תרטז סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	קטן שנועל מעצמו האם צריך למחות בידו?	"המ""ב (ס""ק ב') מציין לסי' שמ""ג {ומבואר שם דאביו צריך למחות אם התינוק מבין אבל שאר בני אדם אינם צריכים למחות אלא באיסור דאורייתא והוא הגיע לחינוך}"	סימן תרטז סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"לענין נגיעת אוכלים, עי' מש""כ בסי' תרי""ב"		סימן תרטז סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מהו שיטת הראשונים לגבי תינוקות ביוה""כ?"	"♦ עיין תרשים בסוף הספר ♦<br><img src=""paste-a7c4ea25ac26f2d15f6bdac4334884856da2b709.jpg"">"	סימן תרטז סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"איך קיי""ל?"	"המחבר פסק כהרי""ף והרמב""ם דאין חילוק בין תינוק ותינוקת אלא שבריא מתחיל שעות מגיל ט' וחולה מתחיל מגיל י' וכולם משלימים מדרבנן מגיל י""א, והרמ""א הביא הראשונים שמקילין כר' יוחנן אבל דוקא להקל שלא להשלים אלא לחנך שעות אבל מודה דצריך להתחיל שעות מגיל ט' וי' (מ""ב ס""ק ח', שעה""צ ס""ק י')"	סימן תרטז סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"כיצד נוהגין בזה""ז?"	"המג""א (ס""ק ב') הביא מב""ח דתינוק בזה""ז אינו נוהג להשלים בגיל י""א מפני שהם לומדים והוו כחולים, ועוד דסתמא חשיבי כחולים, והוסיף הדגול מרבבה דאפי' בגיל י""ב א""צ להשלים כשהוא כחוש, והמ""ב (ס""ק ט') הביא מא""ר דאין נוהגין להשלים קודם גיל י""ג, וכן הביא הביה""ל (ד""ה בנער) מתשובת רמ""ע מפאנו דיש להקל כהרמ""א דהוא שיטת כמה ראשונים. למעשה, ממ""ב (ס""ק ט') משמע דיש להקל בזה""ז אלא אם יודע שהוא בריא וחזק לסבול {אבל זהו רק לגבי השלמה אבל לגבי חינוך שעות בודאי אין להקל מגיל ט' [ואם הוא כחוש מגיל י'] אלא בנער שהוא חולה ויכול לבוא לידי סכנה (מ""ב ס""ק ז')}"	סימן תרטז סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו חינוך שעות?	"אין מניחין אותו לאכול כפי הרגלו בחול (מ""ב ס""ק ה')"	סימן תרטז סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם איכא מצות חינוך על האם?	"המג""א (ס""ק ב') הביא תוס' ישנים (יומא פ""ב ע""א) דאין מצות חינוך על האם, אבל יש סוברים שיש להם מצות חינוך (מ""ב ס""ק ה'), ועי' גמ' נזיר (כ""ט ע""א), ועי' מש""כ לעיל סי' שמ""ג"	סימן תרטז סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	בזמן שצריך לחנכם בשעות, האם מותר להאכילם בידים בבקר?	"כתב המג""א (ס""ק ב') דאסור לספות איסור בידים, ואינו דומה לסוכה דמותר להאכילם חוץ לסוכה דהתם אינו דבר איסור בעצם ועוד התם אינו אלא מצות עשה (מ""ב ס""ק ה'). אכן, השעה""צ (ס""ק ט') רצה לחלק דדוקא באיסור גמור [בין דאורייתא בין דרבנן, אפי' במצות השלמה] אמרינן דאסור לספות אותם בידים משא""כ בחינוך שעות אינו דבר איסור בעצם ומותר לספותם בידים, וכן מצא חילוק זה ברבינו מנוח, וביאר רבינו מנוח (הל' שביתת עשור פ""ב ה""י) דיש כאן ב' עניני חינוך, חינוך ממש הוא לעשות המצוה כתקנה וכמשפטה וזהו השלמה דרבנן ובזה אין חילוק בין בנים ובנות, אבל יש עוד ענין של חינוך ללמד ולהרגיל בניו ללכת בדרכי יושר כדי להכניסם תחת כנפי השכינה כדאמרינן בסוכה (מ""ב ע""א) יודע לדבר אביו מלמדו תורה צוה לנו משה, וזהו הענין לחנך בתענית שעות [ורבינו מנוח ס""ל בדעת הרמב""ם דענין זה שייך דוקא על בנים ולא על בנות, אבל להלכה הרמ""א הביא הטור דשייך אף בבנות]"	סימן תרטז סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מחנכין שעות בסיכה ורחיצה?	"הר""ן כתב דלא מצינו חינוך שעות אלא באכילה ושתיה. אבל הטור כתב דכן מחנכין בסיכה ורחיצה, וביאר המטה אפרים דממילא אסור לסוך ולרחוץ כלל (מ""ב ס""ק י'). והרמ""א פסק כהטור, והביה""ל (ד""ה וכל) מצא עוד ראשונים כהטור"	סימן תרטז סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה הדין בבן י""ג שלא הביא שערות?"	"צריך להתענות דחיישינן שמא נשרו אפי' אם הוא רך וכחוש דספק דאורייתא לחומרא (שו""ע, רמ""א), ואפי' אם נעשה בן י""ג ביוה""כ (מג""א ס""ק ג', מ""ב ס""ק י""ב), אבל אם בדקו אותו כל היום ולא הביא השערות א""צ להתענות אלא מדרבנן (ב""י, מ""ב ס""ק י""א) [והא דלא חיישינן על מה שכתב הספר התרומה דאין אנו בקיאין בבדיקה זו תי' רע""א דיש ב' טעמים לומר דאין אנו בקיאין, חדא דיש לחוש לגומות, ועוד שמא הוא בשאר מקומות, אבל העיקר חשש הוא הגומות, ולזה העיקר טעם דגומות הוי סימן גדלות הוי משום חשש שנשרו וממילא אם בודקו תמיד ביום שנעשה גדול ולא מצא שערות תו לא חיישינן לגומות וממילא במקום צער יש לסמוך דאנו בקיאין בבדיקה, ע""ש שהאריך בזה]"	סימן תרטז סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בשאר תעניות?	"ספק דרבנן לקולא וא""צ להתענות אא""כ יש לו ב' שערות (מג""א ס""ק ג', מ""ב ס""ק י""ג) [ועי' מש""כ לעיל (סי' תק""נ סעי' א') דזהו דוקא כשבדקו ולא מצאו שערות אבל אם לא בדקו צריכים להתענות אפי' תענית דרבנן]"	סימן תרטז סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מניחין תינוק פחות מבן ט' להתענות לשעות?	"רש""י משמע דמותר לו להתענות שעות, אבל הרמב""ם וכל בו ס""ל דאסור לו להתענות שעות, וכן קיי""ל [האשל אברהם מבוטשאטש כתב דנוהגין כרש""י להניחם להתענות אפי' פחותים מבן ט' דמבואר בזוהר דליכא איסור אלא לכוף אותם להתענות, אבל הקובץ הלכות (פ""ל הע' ב') לא ניחא ליה במנהג זה, וכן מבואר בכל בו דאין להניח הקטנים להתענות לשעות, ומ""מ נראה דמותר להניח בן י""א ובן י""ב להשלים תעניתם, ואפי' בשאר תעניות השנה]"	סימן תרטז סעיף ב		
