#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"בעה""ב חיפש פועלים ומינה את חברו שיביא לו פועלים וישלם לפועלים סך 30 ש""ח לשעה והבעה""ב ישלם לפועלים את שכרם:      1]מה הדין כשהשליח אמר לפועלים שיקבלו 40 ש""ח לשעה והפועלים עשו עבודה רגילה שמשלמים עליה 30 ש""ח לשעה - כמה שכר יקבלו הפועלים? והאם יש לפועלים תרעומת על השליח?               2]מה הדין כשהשליח אמר להם שיקבלו 25 ש""ח לשעה - כמה מחוייב הבעה""ב לשלם לפועלים? והאם יש לפועלים תרעומת על השליח?    והאם יכול השליח לקבל מהבעה""ב את ההפרש ממה שהבעה""ב היה מוכן לשלם לבין מה שבפועל שילם לפועלים?"	"1.כשהשליח הבטיח לפועלים 40, יקבלו 30 כי הבעה""ב הסכים לשלם רק 30 וכך גם השווי של העבודה שעשו.   וכלפי תרעומת - אם היה להם אפשר להשיג עבודה שמשלמים עליה 40, יש לפועלים תרעומת - כי הם יכולים לטעון שאם הם היו יודעים שהבעה""ב ישלם 30, הם היו משכירים א""ע לבעה""ב שמשלם 40, ואם לא ניתן להשיג עבודה במחיר של 40, אע""פ שהשליח היטעם, אין להם עליו תרעומת.[ש""ך]                   2. כשהבטיחם 25 אע""פ שעשו עבודה ששוה 30, יקבלו 25 כי הסכימו לקבל את המחיר הזה על עבודתם, והשליח לא מקבל מהבעה""ב את ההפרש במה שחסך הבעה""ב. [ויל""ע האם יכול השליח לבקש מהבעה""ב דמי-תיווך על מה שמצא לו פועלים במחיר זול, וצ""ע.]"	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/פועל/סימן שלב/סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"בעה""ב מינה את חברו שיביא לו פועלים במחיר 30 ש""ח לשעה והבעה""ב ישלם להם ואפשר להשיג פועלים בכזה מחיר וטעה השליח ואמר לפועלים שיקבלו 40 ש""ח לשעה - ובגלל שהבטיחו להם שכר יותר גבוה, הפועלים עבדו עבודה יותר איכותית ששוה 40 ש""ח, כמה שכר ישלם הבעה""ב לפועלים? ומה הטעם?"	"כמה שהבעה""ב נהנה מהעבודה שעבדו, שאם הבעה""ב מודה שאם היה יודע שיעשו כזו עבודה, היה מסכים לשלם 40, צריך לשלם 40 [שאל""כ, כלפי התשלום 40, זה נחשב כמו שדה שאיננה עשוייה ליטע] ואם הבעה""ב לא נהנה מעבודתם שווי של 40, פטור לשלם להם 40, שהרי אין תוקף למה שהבטיח להם השליח - כיון ששינה ממה שהבעה""ב הבטיח לשלם."	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/פועל/סימן שלב/סעיף א	"סברת  החילוק בין האופן שנחלקו בו השו""ע והרמ""א לאופן הזה שהוא מוסכם: שכיון שהשליח שינה מהסכום שאמר הבעה""ב, שליחותו מבוטלת והמחיר  שצריך לשלם לבעה""ב הוא לפי שווי העבודה שעשו, משא""כ כשהשליח שילם לפועלים, הנידון שלנו כמה ההנהו ובזה שפיר סובר השו""ע שאע""פ ששוה עבודת יקרה יותר, כיון שאמר שישלם פחות, משלם פחות."	
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"ביקש מחברו שישיג לו פועלים במחיר 30 ש""ח לשעה והשליח ישלם לפועלים את שכרם, והשליח אמר לפועלים שהם יקבלו 25 ש""ח לשעה או 50 ש""ח לשעה, כמה שכר ישלם השליח לפועלים? והאם יש לפועלים תרעומת על השליח? וכמה יקבל השליח מהבעה""ב- כשהעבודה שווה את המחיר שהובטח להם? ומה הטעם?"	"כשהשליח הבטיחם 25 , יקבלו 25 אע""פ שעבודתם שוה 30 - כי הסכימו לקבל תמורת-עבודתם 25 ויש לפועלים תרעומת על השליח במה שמנע מהם שכר שהסכים הבעה""ב לשלם והשליח יקבל מהבעה""ב רק 25 ואע""פ שההנה את הבעה""ב בעבודה ששוה 30 - כיון שלא הוציא יותר.                             <br>כשהשליח הבטיחם 50, יקבלו מהשליח  50 ויחזור השליח ויגבה מהבעה""ב.<br>וכמה יגבה? הדבר תלוי כמה שוה העבודה שהם עשו, שאם הם עשו עבודה ששוה 30, אע""פ שהשליח שילם להם 50, א""צ הבעה""ב לשלם לשליח אלא 30, ואם עבודתם שוה 50, נחלקו הראשונים והפוסקים כמה ישלם לשליח, שיטת הריטב""א וכך פוסק השו""ע, שמשלם רק 30 - שהרי הבעה""ב אמר לשליח שישלם רק 30 [וס""ל שאין דין ""יורד לשדה חברו"" כשמחה בו הבעה""ב] דעת הרמ""א הש""ך והסמ""ע והגר""א שמשלם 50 - כיון שנהנה הבעה""ב בעבודה ששוה 50."	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/פועל/סימן שלב/סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"בעה""ב מינה שליח שימצא לו פועלים בשכר 40 ש""ח לשעה וזה סוג עבודה שיש שמקבלים עליה 40 ש""ח לשעה ויש שמקבלים עליה 50 ש""ח והבעה""ב ישלם לפועלים את שכרם והשליח הבטיח לפועלים שכר של 50 ש""ח לשעה ולא ניכר בעבודה האם היא שווה 40/50, כמה הבעה""ב ישלם לפועלים? והאם יש לפועלים תרעומת על השליח?"	"ישלם 40 - כי 40 ודאי מגיע להם, וכל זמן שלא הוכיחו שהבעה""ב קיבל הנאה של 50, א""א להוציא מהבעה""ב 50, ויש לפועלים תרעומת על השליח - כי יכולים לומר שהם לא היו משכירים א""ע לעבודה שמשלמים פחות מ50."	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/פועל/סימן שלב/סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"בעה""ב מינה שליח שישכור לו פועלים ב40 ש""ח לשעה והשליח הבטיחם שיקבלו מהבעה""ב סך 30 ש""ח לשעה והפועלים אמרו: ""כמו שאמר הבעה""ב"", כמה יקבלו הפועלים שכר מהבעה""ב? והאם יש חילוק האם הפועלים מוחזקים בכספו של הבעה""ב?  ומה הדין כשעבודתם שווה רק 30 וגם כל הפועלים נשכרים רק ב30 והפועלים מוחזקים בכספו של הבעה""ב, האם תועיל תפיסתם  לשכר של 40?"	"בגמ' יש בזה בעיא דלא איפשטא - האם כוונתם שהשליח נאמן עליהם שהבעה""ב הבטיח 30 לשעה ולפי""ז יקבלו 30 - כי נתרצו לעבוד במחיר הזה או שכוונתם שאם הבעה""ב הסכים לשלם יותר, יקבלו יותר, ולפי""ז, יקבלו 40,     ומספק, פוסק השו""ע שהם יקבלו רק 30 ש""ח לשעה, ולכן כתב הש""ך, שכשהפועלים מוחזקים בכספו של הבעה""ב, יכולים לקחת 40 ש""ח לשעה - לשיטות שבבעיא דלא איפשטא מועיל תפיסה.         ומוסיף הש""ך, שמועיל התפיסה אף כשכולם מקבלים רק 30  וגם עבודתם לא שווה יותר מ30 - שהרי יש לנו ספק השקול שמא הפועלים התכוונו  שאם הבעה""ב הסכים לשלם יותר, נקבל יותר, ואיך נוכל להוציא מהם?!"	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/פועל/סימן שלב/סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"בעה""ב שכר פועלים והטעה אותם במשכורת - שאמר להם שיקבלו סך 30 ש""ח לשעה וכמו שחבריהם קיבלו ממנו כזה שכר והשיבו הפועלים לבעה""ב ""כמו שקיבלו חברינו"" ואח""כ התברר שחבריהם קיבלו ממנו סך 50 ש""ח לשעה: 1] כמה שכר יקבלו לשעה?   2] מה החילוק מכשהשליח היטעה את הפועלים שאמר לפועלים שהבעה""ב אמר שיקבלו 30 ובאמת הבעה""ב אמר שיקבלו 50 והפועלים אמרו כמו שאמר הבעה""ב - שהם מקבלים 30 [3 חילוקים]?"	"1. נחלקו הפוסקים: הש""ך סובר שיקבלו 30 ומשום 2 טעמים:1. כי הדין שוה לכשהשליח של הבעה""ב היטעם. 2. שאע""פ שהטעה אותם, הרי הבעה""ב גילה דעתו במפורש שהוא לא מוכן לשלם יותר מ30. <br>הרמ""א הקצוה""ח והנתיה""מ סוברים - וכך פשטות דברי רבינו-ירוחם, שמקבלים 50, ומשום 3 סברות: 1.הנתיה""מ סובר שדינם שוה לכשהשליח הטעה אותם אך כיון שהגמ' נשארה בבעיא דלא איפשטא, דינם חלוק לפי ענינם, שכשהשליח הטעה אותם, אין סיבה שהבעה""ב יפסיד בגלל שהשליח הטעה אותם ולכן מספק א""א להוציא מהבעה""ב יותר, משא""כ כשהבעה""ב הטעה אותם, הבעה""ב תפס את הפועלים שלא ברשות שהרי הפועלים מוחזקים בעצמם, ולכן ישלם להם 50 כמו שחבריהם נשכרים.     2. הקצוה""ח מבאר, שרק כשהפועלים שומעים שיקבלו כמו חבריהם, דעתם לקבל כמו חבריהם, משא""כ כשהשליח הציג לפועלים מחיר והפועלים אמרו כמש""א בעה""ב וחולמים שיתכן שהבעה""ב אמר מחיר יותר גבוה והם לא יודעים בכלל שהבעה""ב אמר מחיר אחר, בזה אנו פוסקים שמקבלים כמש""א השליח - כי חסר בגמירות-דעת שלהם על זה.        3. הט""ז מבאר שרק משום שחזרו הפועלים ואמרו לבעה""ב ""כמו חברינו"" גילו את דעתם שע""ד שכר זה בלבד, הם נשכרים."	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/פועל/סימן שלב/סעיף ד/סימן שלב סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"1]בעה""ב מינה שליח שישכור לו פועלים ב50 ש""ח לשעה והשליח אמר לפועלים ש""יקבלו 30 ש""ח לשעה כמו שקיבלו חבריהם"" והפועלים אמרו ""כמו שקיבלו חברינו"" והתברר אח""כ שחבריהם קיבלו 50, כמה שכר יקבלו?           2] בעה""ב הטעה את הפועלים ואמר להם ""שיקבלו שכר 30 ש""ח לשעה וכמו שקיבלו חבריכם שנשכרו אצלי"" והפועלים לא אמרו ""כמו שקיבלו חברינו"" ואח""כ התברר שחבריהם נשכרו אצלו ב50 ש""ח לשעה, כמה שכר יקבלו?"	"1.לנתיה""מ יקבלו 30 כיון שהבעה""ב לא הטעה אותם, למה שיפסיד הבעה""ב מחמת הטעיית השליח, וכן לש""ך יקבלו 30 - כיון שהשליח גילה את דעתו שהוא לא מוכן לשלם יותר מ30, הקצוה""ח מביא שיטמ""ק מפורש שיקבלו 50 - וביארו ע""פ סברתו, שכיון ששמעו מהשליח  שיקבלו כמו חבריהם, דעתם על זה, וכן לדעת הט""ז יקבלו 50 - שהרי אמרו כמו חברינו.<br>2. לדעת הט""ז יקבלו 30 כיון שהפועלים לא גילו דעתם שרצונם דוקא לקבל כמו חבריהם, וכן לדעת הש""ך יקבלו 30 - כי הבעה""ב גילה את דעתו שהוא לא מוכן לשלם יותר מ30, לדעת הקצוה""ח והנתיה""מ יקבלו 50 או משום שאמר להם שיקבלו כחבריהם, דעתם על זה או משום שהבעה""ב הטעה אותם והפועלים מוחזקים בעצמם ותפס בהם שלא ברשות."	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/פועל/סימן שלב/סעיף ד	"התשובה ל2 השאלות היא הנפק""מ בין 3 המהלכים בחילוק בין הטעיית השליח להטעיית הבעה""ב בשכר חבריהם."	
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"פועלים הטעו את הבעה""ב בשכרם - שאמרו לבעה""ב שמקובל לשלם על כזו עבודה סך 50 ש""ח לשעה ולכן הסכים לשלם כמה שמקובל ואח""כ התברר שמקובל לשלם 30 ש""ח לשעה:   1]כמה שכר צריך הבעה""ב לשלם לפועלים?                                       2]מה הדין אם כבר שילם הבעה""ב לפועלים סך 50 ש""ח ואחרי ששילם, נודע לו שהפועלים הטעוהו, האם חייבים הפועלים להחזיר לבעה""ב את ההפרש? ומה הטעם?"	"1. דעת הירושלמי, שיקבלו 50 ויש לבעה""ב על הפועלים רק תרעומת, דעת  רוב הראשונים שהבבלי חולק וכך פוסק הרמ""א שיקבלו 30 - שהרי סיכמו שיקבלו כמו שמקובל לשלם.         2.פטורים הפועלים להחזיר [ש""ך] -כי הראב""ד מסתפק לפסוק כמו הירושלמי."	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/פועל/סימן שלב/סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"בעה""ב הטעה את הפועלים בשכר ""רוב-פועלים"" שאמר להם שישלם להם 30 וכך רוב הפועלים נשכרים ואח""כ התברר שרוב הפועלים נשכרים ב50 ומיעוט מקבלים 45, כמה שכר חייב הבעה""ב לשלם לפועלים [3 שיטות]?"	"1.דעת הסמ""ע והט""ז, שמקבלים 50 - שהרי סיכמו שישלם כמו שכר רוב-פועלים.                2. דעת הש""ך, שמקבלים 30 - שהרי הבעה""ב גילה את דעתו שהוא לא מוכן לשלם יותר מ30.          3.דעת הגרעק""א והלבוש, שמקבלים 45 - שכיון שהטעה אותם  בשכר רוב-פועלים ומצד שני גילה את דעתו שהוא לא מוכן לשלם יותר מ30, ההסכם ביניהם מבוטל וצריך לשלם כמו שלא סיכמו [- כפחות שבפועלים] והוא מה שמקבלים המיעוט - 45."	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/פועל/סימן שלב/סעיף ד	"יש לשים לב, שיש חילוק בין כשהבעה""ב הטעם - שבזה יש 3 שיטות כמה יקבלו לבין כשהפועלים הטעו, שבזה לכו""ע יקבלו ..."	
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"בעה""ב הטעה פועלים ואמר להם שישלם להם 30 ש""ח לשעה שכך מקובל כאן לשלם לפועלים והסכימו הפועלים ואח""כ התברר שמקובל לשלם בעיר 50, כמה ישלם הבעה""ב לפועלים [3 שיטות]?         והאם יש חילוק בין אם ההסכם של הבעה""ב עם הפועלים על שכרם ""וכמו שמקובל לשלם"" נאמר בב""א עם שכרם או שסיכם עמהם על המחיר ורק אח""כ גם אמר ש""כך מקובל לשלם""?"	"1.הרמ""א סובר שיקבלו 50 - כי כך מקובל בעיר לשלם.                 2.הש""ך והט""ז סוברים שיקבלו 30 - כי הבעה""ב גילה את דעתו שהוא לא מוכן לשלם יותר מ30.        3. הנתיה""מ מפשר בין הדעות, שכשהזכיר הבעה""ב שכך נשכרים הפועלים ביחד עם השכר, יקבלו 50 שהרי דעתם לישכר כמה שמקובל, וכשהזכיר את זה אחרי שקצץ עמם את השכר 30, יקבלו 30 - והכל לפי ראות עיני-הדיין."	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/פועל/סימן שלב/סעיף ד	"הנתיה""מ כתב לפשר בין 2 האפשרויות כמה יקבלו לפי איך שנראה מה היה ההסכם ביניהם"	
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"פועלים הטעו את הבעה""ב בשכר רוב פועלים - שסיכמו עם הבעה""ב שישלם להם 50 כמו שמשתכרים ""רוב-הפועלים"", ואח""כ התברר שרוב-הפועלים מקבלים 45 ומיעוט מקבלים 30, כמה צריך הבעה""ב לשלם לפועלים? ומה הטעם?"	"45 - כיון שסיכמו שיקבלו כמו הרוב. [ובמקרה הזה  לא אומר רעק""א שכיון שהיטעם, ה""ז כמו שלא סיכם עמם כלום וישלם כמו מיעוט הפועלים - 30, והטעם מבאר הגרעק""א שכיון שהבעה""ב הסכים לשלם  50 - כמו רוב-פועלים, בודאי שיש בזה הסכמה לשלם 45 - כמו רוב פועלים, ורק כשהבעה""ב היטעה אותם והסכמתו היתה לשלם פחות, סובר הגרעק""א שההסכם ביניהם מבוטל ומשלם כפחות שבפועלים.]."	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/פועל/סימן שלב/סעיף ד	"במקרה הזה אין מחלוקת כיון שהבעה""ב הסכים לשלם יותר מהמחיר האמיתי ולכן לכו""ע מקבלים ...."	
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"פועל שסיכם עמו הבעה""ב שהמשכורת שיקבל ממנו תהיה סחורה מסויימת: 1] האם הבעה""ב יכול להתחרט ולשלם לו כסף? 2] והאם עובר  הבעה""ב בחזרתו ב""מי שפרע""?   3]מה הדין כשהבטיח לו סחורה ששווה יותר ממה שמשלמים על כזו עבודה, כמה ישלם לפועל כשחזר בו הבעה""ב  - כמה ששווה הסחורה או כמה שמשלמים על כזו עבודה? 4]מה הדין כשהבעה""ב לא חזר בו ונשרפה הסחורה, האם הפועל מפסיד את המשכורת?"	"1.מעיקר-הדין יכול הבעה""ב לחזור בו כל-זמן שהפועל לא זכה בסחורה.   2. דעת הנתיה""מ שאין לבעה""ב מי-שפרע והקצוה""ח סובר שכשיש בגמר-מלאכה [מכוש אחרון] ש""פ, יש על הבעה""ב מי שפרע.                       3.דעת רוב הראשונים וכך פוסקים הש""ך והקצוה""ח שמשלם לפועל כמו השווי של הסחורה שהיה אמור לקבל. [שיטת הרשב""א וכך פוסק המהרי""ט [המובא בקצוה""ח]שמשלם כמה ששוה העבודה שהפועל עבד]<br>4.הקצוה""ח מסתפק כשנשרפה הסחורה האם פטור הבעה""ב לשלם לפועל - כי יאמר לו המשכורת שלך נשרפה או שמא כיון שהבעה""ב יכול לשלם לו כסף במקום סחורה, כשנשרף, חייב לשלם לפועל כסף,     ודעת הנתיה""מ שפטור הבעה""ב לשלם לפועל - כיון שגדר הקנין של הפועל בסחורה שהבטיחו לו הוא ""אפותיקי"", וכשנשרף האפותיקי של הפועל, מפסיד הפועל."	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/פועל/סימן שלב/סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"פועל שחזר בו באמצע-העבודה ואינו רוצה להמשיך לעבוד אצלו  ואח""כ חוזר בו מהחזרה והבעה""ב אומר לפועל: כשרציתי לא רצית, עכשיו שאתה רוצה אני לא רוצה והבעה""ב לא לקח פועל אחר אך אינו  רוצה להמשיך להעסיק את הפועל, האם יש תרעומת על הבעה""ב?            והאם יש עליו תרעומת כשהבעה""ב כבר לקח פועל אחר במקומו?"	"הש""ך מביא נימוק""י שבכל האופנים אין על הבעה""ב תרעומת, וכתב הפתח""ח להוכיח מכאן דלא כהכסף-הקודשים [סימן של""ג ס""ב] שכתב שכשהפועל חוזר בו צריך שהבעה""ב יתרה בו שמכאן ואילך הוא פטור להעסיק אותו  ולא תוכל לחזור בו [ואף הסתפק האם צריך להתרות  בו בב""ד -והסיק שא""צ להתרות בו בב""ד] ובנימוק""י הנ""ל מבואר שא""צ להתרות בו ומיד כשהפועל הודיע שהוא חוזר בו, פטור הבעה""ב להעסיקו, ולכן אח""כ כשחוזר בו הפועל מחזרתו, אין על הבעה""ב תרעומת אם לא יעסיקנו."	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/פועל/סימן שלב/סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"1] בעה""ב שכר פועלים ב-50 ש""ח לשעה והוזלה שווי העבודה של כל הפועלים ולכן הבעה""ב הראה לפועלים פנים-זועפות ופייסוהו הפועלים, כמה צריך הבעה""ב לשלם לפועלים?             2]וכן מה הדין להיפך - פועלים שהתייקרה מחיר עבודתם והפועלים הראו לבעה""ב פנים זועפות והבעה""ב פייסם, כמה צריך הבעה""ב לשלם לפועלים?"	"כמה שסיכמו כך יקבלו, והפיוס שפייסו נעשה רק להסכמת המשך-העבודה [ובפיוס הבעה""ב התכוונו שהפועלים יעבדו טוב, ובפיוס הפועלים  התכוון שירבה להם באכילתם]  אך לא לתנאי-שכר חדשים."	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/פועל/סימן שלב/סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"1]בעה""ב שכר פועלים ב-50 ש""ח לשעה וחזרו בהם הפועלים מלעבוד אצלו ואח""כ הוזלה המלאכה ל-30 ש""ח לשעה ואמר הבעה""ב לפועלים שהוא לא מוכן לשוכרם ביותר מ-30 ש""ח לשעה ואח""כ הפועלים פייסו את הבעה""ב שימשיך לשוכרם, כמה צריך הבעה""ב לשלם להם?     2] בעה""ב שכר פועלים ב-50 ש""ח לשעה וחזר בו הבעה""ב מלהעסיק אותם ואמר שהוא מוכן לשלם רק 30 ש""ח לשעה וסירבו הפועלים לזה ואח""כ פייסוהו שימשיך להעסיק אותם, כמה ישלם להם?"	"1. 30 ש""ח - כיון שהפועלים הם הראשונים שחזרו בהם, ואם הבעה""ב לא היה מוכן להמשיך להעסיק אותם, לא היה עליו תרעומת, לכן אנו אומדים שגם כשהסכים להחזיר אותם לעבוד אצלו, הוא רק בשכר שאמר שהוא מוכן לשלם והוא 30 ש""ח לשעה.<br>2. 50 ש""ח לשעה - כיון שכשהבעה""ב חוזר בו יש עליו תרעומת, אנו אומדים שכשפייסוהו הפועלים להמשיך להעסיק אותם, התכוון הבעה""ב במחיר של 50 ש""ח לשעה - כדי שלא יהיה עליו תרעומת."	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/פועל/סימן שלב/סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"1] בעה""ב שכר פועל שיגבה מבעלי שטרי-חוב שלו את חובם וסיכם הבעה""ב עם הפועל שיקבל לשכרו: רבע ממה שיגבה, האם חלה ההתחייבות? ומה הטעם?   2] ומה הדין כששכר פועל לקיים לו שטר וישלם לו רבע מהשטר, אך גם אחרי הקיום עדיין צריך לגבות את השטר, האם ישלם לו רבע מהסכום שנכתב בשטר או רבע ממה ששווה השטר לאחר הקיום לפני הגבייה?"	"1. עליו לשלם רבע ממה שיגבה - שהרי אדם מתחייב תשלומי שכירות על דשלב""ל.                                         2. הנתיה""מ כתב שישלם רבע ממה ששווה השטר לאחר הקיום. [הערוה""ש כתב בדעת הקצוה""ח שאנו אומדים כוונתו שישלם רבע מכל מה שיכול לפרוע מהשטר]"	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/פועל/סימן שלב/סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"בעה""ב שכר פועלים ב-30 ש""ח לשעה בזמן שכל הפועלים נשכרים ב-50 ש""ח לשעה ואח""כ הוזלה המשכורת של כל הפועלים ל-30 ש""ח לשעה, האם יכול הבעה""ב להוזיל לפועלים משכרם ל-10 ש""ח לשעה - שהרי בזמן שסיכם עמהם את השכר שיתן להם, סיכם שיקבלו 20 ש""ח פחות ממה שמקובל בשוק?             ומה הדין להיפך - שבזמן שסיכם עם הפועלים שישלם להם המחיר שסיכם עמם היה 20 ש""ח יותר ממה שמקובל לשלם ואח""כ התייקרה המשכורת של כל הפועלים עד שהושוותה למחיר שסיכם עם הפועלים שישלם להם, האם יכולים הפועלים שיוסיף להם ממה שמקובל בשוק לשלם ב20 ש""ח?"	הפועלים מקבלים כמו השכר שסיכמו מראש ולא משנה מה הם הנסיבות שמחמתם הביא אותם לסיכום ההוא.	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/פועל/סימן שלב/סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"בעה""ב מינה שליח שישכור לו פועלים ב-40 ש""ח לשעה והשליח הבטיחם שיקבלו 50 ש""ח לשעה ושכרם מהבעה""ב ואמרו לו הפועלים ""כמו שאמר בעה""ב"" ואין להשיג פועלים בפחות מ-50 ש""ח או יש להשיג עבודה בפחות אך עשו עבודה ששוויותה היא לפי 50 ש""ח לשעה, כמה שכר יקבלו הפועלים לעבודתם? ומה הטעם?"	"יקבלו  50 - כי מה שאמרו ""כמו שאמר בעה""ב"" היינו רק לטובתם - שאם הבעה""ב אמר שיתן יותר ממה שהשליח אמר, הם רוצים את השכר הגבוה יותר, אך לא להפחית משכרם."	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/פועל/סימן שלב/סעיף ג	"שים לב שאין זה דומה למחלוקת הראשונים והפוסקים כשהשליח שילם לפועלים יותר ממה שסיכם עם הבעה""ב שישלם על העבודה אלא במקרה הזה כולם מסכימים ש...."	
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"שכר פועל והבטיח לו לשכרו פירות-דקל שעדיין לא באו לעולם: 1] האם חלה ההתחייבות? ומה הטעם?   2] כשחוזר בו הבעה""ב, כמה ישלם לפועל - כמה ששווים הפירות-דקל לפני שבאו לעולם או כמה שהם יהיו שווים כשיבואו לעולם?"	"1.חלה ההתחייבות - כי אדם מתחייב לשלם שכירות על דשלב""ל.      2. נחלקו הקצוה""ח והנתיה""מ באומדנא מה היתה דעתם,      הקצוה""ח סובר שמשלם כמה שיהיו שוים בזמן שיבואו לעולם,       הנתיה""מ סובר כמה שהפירות-דקל שוים בזמן שגמר הפועל את העבודה."	הלכה/טור ושו''ע ונו''כ/שלחן ערוך/חושן משפט/פועל/סימן שלב/סעיף ד		
