#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	אלו ב' אופנים הביאו לפרש בפסוקים דלהלן?</p><p dir='rtl'>טוב מראה עינים מהלוך נפש.</p><p dir='rtl'>כי יתן בכוס עינו יתהלך במישרים.</p><p dir='rtl'>דאגה בלב איש ישחנה.</p><p dir='rtl'>ונחש עפר לחמו.	"א. מי שיש לו סעודה יאכלנה ביום. ב. טוב מראה עינים באשה מגופו של מעשה.<p></p><p dir=""rtl"">א. הרגיל להשתכר עריות דומות עליו כמישור. ב. ממון אחרים דומה עליו כשלו.</p><p dir=""rtl"">א. יסיחנה מדעתו. ב. ישיחנה לאחרים.</p><p dir=""rtl"">א. בכל מעדני עולם טועם טעם עפר. ב. בכל מה שאוכל אין דעתו מתיישבת עד שיאכל עפר.</p>"	<br/>יומא דף עה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	אלו ד' דברים נתקללו ע&quot;י הקב&quot;ה, וחזינן בהם דאין מידת הקב&quot;ה כמידת בשר ודם?	"בשר ודם אם מקניטו חבירו יורד עמו לחייו. והקב""ה קיללם ונתן להם מקום.<p></p><p dir=""rtl"">הנחש, מזונותיו עמו בכל מקום.</p><p dir=""rtl"">כנען, אוכל ושותה משל רבו.</p><p dir=""rtl"">האשה, הכל רצים אחריה.</p><p dir=""rtl"">האדמה, הכל ניזונים ממנה.</p>"	<br/>יומא דף עה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	פליגי רב ושמואל בקרא דזכרנו את הדגה אשר נאכל במצרים חינם, אי היינו עריות או דגים ממש.</p><p dir='rtl'>למ&quot;ד עריות הא כתיב נאכל?</p><p dir='rtl'>ולמ&quot;ד דגים הא כתיב חינם?</p><p dir='rtl'>ולמ&quot;ד עריות הא כתיב גן נעול, דלא פריצי בעריות במצרים?</p><p dir='rtl'>ולמ&quot;ד דגים הא כתיב בוכה למשפחותיו, על עסקי משפחותיו?	"לישנא מעליא, כדכתיב אכלה ומחתה פיה.<p></p><p dir=""rtl"">שהקב""ה מזמן להם במים דגים קטנים.</p><p dir=""rtl"">בהנך דאסירי לבן נח לא פריצי, והתלוננו על שנאסרו אח""כ.</p><p dir=""rtl"">ואף למ""ד דגים, מ""מ הא והא הואי, מקרא דלמשפחותיו.</p>"	<br/>יומא דף עה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	קישואים ואבטיחים ושאר מינים שהתלוננו עליהם ישראל, האם לא טעמום במן?</p><p dir='rtl'>ומדוע נשתנו משאר מינים?	מח' אי לא טעמום כלל, אלא את שאר המינים.</p><p dir='rtl'>או ששאר המינים טעמם וממשם, ואלו טעמם ולא ממשם.</p><p dir='rtl'>ומשום דמינים אלו קשים לעוברות ומניקות.	<br/>יומא דף עה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מאי כזרע גד? (3).</p><p dir='rtl'>ומאי לבן? (2).	גד - עגול כזרע גד. [שהוא גם כזרע פשתן בגבעולים].</p><p dir='rtl'>שמושך לב האדם כהגדה.</p><p dir='rtl'>שמגיד להם אם בן ט' לראשון וכו'.</p><p dir='rtl'>לבן - בפשוטו היינו לבן ממש, דאף דזרע גד אינו לבן, הוא עגול כזרע גד, וגם היה לבן.</p><p dir='rtl'>או שמלבין עוונותיהם של ישראל.	<br/>יומא דף עה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כתיב במן שירד על המחנה, וכתיב שיצאו העם, וכתיב ששטו העם, הא כיצד?</p><p dir='rtl'>וכן כתיב לחם, וכתיב עוגות דמשמע קודם אפייה, וכתיב טחנו בריחיים. הא כיצד?	צדיקים במחנה, בינוניים יצאו, רשעים שטו.</p><p dir='rtl'>צדיקים לחם, בינונים עוגות, רשעים טחנו.	<br/>יומא דף עה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מאי ילפינן מקראי דלהלן שירד עם המן:</p><p dir='rtl'>או דכו במדוכה.</p><p dir='rtl'>ובשלו בפרור.</p><p dir='rtl'>והם הביאו אליו נדבה בבוקר בבוקר.</p><p dir='rtl'>והנשיאים הביאו את אבני השהם.	שירדו תכשיטי נשים הנידוכים במדוכה.</p><p dir='rtl'>וירדו ציקי קדירה.</p><p dir='rtl'>והביאו מדברים שירדו בבוקר בבוקר, שהם אבנים טובות ומרגליות שירדו עם המן.</p><p dir='rtl'>וכן הנשיאים הביאו היינו העננים.	<br/>יומא דף עה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה למדו מ""לשד"" דכתיב במן? (2)"	כשָד שהתינוק טועם בו כמה טעמים ממה שאמו אוכלת.</p><p dir='rtl'>כמו שֵד המתחלף לכמה גוונים, כן המן התחלף לכמה טעמים.	<br/>יומא דף עה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מדוע המן ירד בבוקר ובשר בערב? (2)</p><p dir='rtl'>ואיך א&quot;ש עם הא דמי שיש לו סעודה לא יאכלנה אלא ביממא?	לחם שאלו כהוגן שצריכים לחם, לכן ניתן להם בבוקר.</p><p dir='rtl'>בשר שאלו שלא כהוגן, שהרי היה להם מקנה רב, ולזה ניתן בערב בלא זמן לתקן.</p><p dir='rtl'>וכן דלימדה תורה דרך ארץ שלא יאכל בשר אלא בערב.</p><p dir='rtl'>ואע&quot;ג דאמרינן שיאכל את הסעודה ביממא, כעין יממא קאמרינן, לאור האבוקה.	<br/>יומא דף עה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כתיב במן שמן, ולחם, ודבש, הא כיצד?</p><p dir='rtl'>והא דכתיב שליו וקרינן סליו?	לנערים לחם, לזקנים שמן, לתינוקות דבש.</p><p dir='rtl'>צדיקים אוכלים אותו בשלווה, רשעים דומה להם כסילווים. [קוצים].	<br/>יומא דף עה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הבין רבא כשלא הביא לו שמשו שליו, וא&quot;ל התינוק שמעתי ותרגז בטני?	דרב חסדא נפטר, ואכילתו היתה בזכות רבו.	<br/>יומא דף עה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה התי' לסתירת הכתוב אם הטל היה קודם המן או אחריו?</p><p dir='rtl'>ומאי מחספס דכתיב במן? (2)	טל מלמעלה ומלמטה, והמן כמונח בקופסא.</p><p dir='rtl'>שנימוח על פיסת היד.</p><p dir='rtl'>או שנבלע ברמ&quot;ח איברים.	<br/>יומא דף עה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מאי לחם אבירים לר""ע ור' ישמעאל?<p></p><p dir=""rtl"">ומאי 'ויתד תהיה לך על אזנך.'? (2)</p>"	"לר""ע לחם שמלאכי השרת אוכלים אותו.<p></p><p dir=""rtl"">והקשה ר' ישמעאל דאין מלאכי השרת אוכלים, וכמו שאמר משה לחם לא אכלתי.</p><p dir=""rtl"">אלא לחם הנבלע ברמ""ח איברים.</p><p dir=""rtl"">ויתד תהיה לך לרי""ש בדברים שתגרי או""ה מוכרים להם. או הבאים להם ממדינת הים.</p><p dir=""rtl"">לר""א בן פרתא אף אלו מן מפיגם, אלא אחר שהתלוננו על המן, אמר הקב""ה א""כ אני מטריחם ג' פרסאות כמחנה ישראל, דאין נפנים אלא לאחריהם.</p>"	<br/>יומא דף עה		
