#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ז.: אלו ד' דברים גדול יום הגשמים (תחית המתים, תורה, שמים וארץ, ישועה)?	"ר' אבהו: גדול יום הגשמים יותר מתחית המתים שאינו רק לצדיקים, והגשמים אף לרשעים. רב יוסף אמר ששניהם שקולים לכן נקבעה הזכרת הגשמים בברכת תחית המתים.<p dir=""rtl"">רב יהודה: גדול יום הגשמים כיום שנתנה תורה דכתיב &quot;יערף כמטר לקחי&quot;, רבא אמר יותר מיום שנתנה תורה שקטן נתלה בגדול.</p><p dir=""rtl"">ר&quot;ח בר חנינא: גדול יום הגשמים כיום שנבראו שמים וארץ, דכתיב &quot;הרעיפו שמים מעל וגו' אני ה' בראתיו&quot;. (לקמן ט' יליף ליה מקרא אחרינא)</p><p dir=""rtl"">רב אושעיא: גדול יום הגשמים שאפ' ישועה פרה ורבה בו שנאמר &quot;תפתח ארץ ויפרו ישע&quot;.</p>"	תענית ז.:		ראשון
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ז. 1 אלו חילוקים יש בסוגיא בת&quot;ת בין הגון וכד' לשאינו הגון (יערף, סם חיים, עץ השדה, לקראת צמא, יפוצו מעינותיך)?	"רבא: &quot;יערף כמטר לקחי&quot; הינו בת&quot;ח שאינו הגון, &quot;תזל כטל אמרתי&quot; בת&quot;ח הגון.<p dir=""rtl"">תני רב בנאה: העוסק בתורה לשמה נעשית לו סם חיים &quot;עץ חיים וגו'&quot; וכד'. אבל שלא לשמה נעשית לו סם המות דכתיב &quot;יערף כמטר לקחי&quot; ועריפה הינו הריגה כ&quot;וערפו שם את העגלה בנחל&quot;.</p><p dir=""rtl"">ר' יוחנן: &quot;כי האדם עץ השדה וכו' כי ממנו תאכל וגו' אותו תשחית וגו'&quot; אם ת&quot;ח הגון ממנו תאכל ואם לאו תכרותו.</p><p dir=""rtl"">רבי חנינא בר פפא: &quot;לקראת צמא התיו מים&quot; הינו לתלמיד הגון, אבל לתלמיד שאינו הגון כתיב &quot;הוי כל צמא לכו למים&quot;.</p><p dir=""rtl"">ר חנינא בר חמא: לתלמיד הגון &quot;יפוצו מעינותיך חוצה&quot; לתלמיד שאינו הגון &quot;יהיו לך לבדך&quot;.</p>"	תענית ז.		ראשון
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ז. 2 למה נמשלו דברי תורה (לברזל), לאש, לעץ. למים, לג' משקין מים יין וחלב?	"רב חמא בר חנינא &quot;ברזל בברזל יחד&quot; ברזל אחד מחדד את חברו כך ת&quot;ח.<p dir=""rtl"">רבה בר בר חנה: נמשלו דברי תורה לאש &quot;הלא כל דברי כאש&quot; מה אש אינו דולק יחידי אף דברי תורה אין מתקדמים יחידי והינו דכתיב &quot;חרב אל הבדים ונואלו&quot; מכאן שמטפשים ולא עוד אלא שחוטאים הוקש &quot;אשר נואלנו ואשר חטאנו&quot; אב&quot;א &quot;נואלו שרי צוען&quot;.</p><p dir=""rtl"">רב נחמן בר יצחק: למה נמשלו דברי תורה לעץ &quot;עץ חיים היא&quot; מה עץ קטן מדליק את הגדול אף דברי תורה, הינו דאמר ר&quot;ח הרבה למדתי מרבותי ומחבירי יותר מרבותי ומתלמידי יותר מכולן.</p><p dir=""rtl"">א&quot;ר חנינא בר אידי למה נמשלו ד&quot;ת למים מה מים מניחים מקום גבוה והולכים למקום נמוך כך ד&quot;ת אין מתקיימים אלא במי שדעתו שפלה.</p><p dir=""rtl"">אמר רבי אושעיא למה נמלשו ד&quot;ת לג' משקים &quot;הוי כלל צמא לכו למים וגו' לכו שברו וגו' יין וחלב&quot; שאין נשמרים אל בפחותים שבכלים אף ד&quot;ת אין מתקימים אלא במי שדעתו שפלה [כמעשה דר' יהושע בן חנניה]. ד&quot;א כמו שמשקים האלו נפסלים בהיסח הדעת אף דברי תורה אין משתכחים אלא בהיסח הדעת.</p>"	תענית ז.		ראשון
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"ז: 1 אין הגשמים יורדים אלא אם כן...?<p dir=""rtl"">אין הגשמים נעצרים אלא אם כן.....?</p>"	"רבי תנחום בר חנילאי: אין הגשמים יורדים אלא אם נמחלו עונותיהם של ישראל דכתיב &quot;רצית ה' ארצך שבת שבות יעקב נשאת עון עמך כסית כל חטאתם סלה&quot; זעירי מדיהבת דרש &quot;ואתה תשמע השמים וסלחת לחטאת וגו'&quot;. [לקמן ח. אמר רבי אמי אין גשמים יורדים אלא בשביל בעלי אמנה שנאמר &quot;אמת מארץ תצמח וצדק משמים נשקף&quot; וכו' ומה המאמין בחולדה ובור וכו'.]<p dir=""rtl"">רבי תנחום בריה דרבי חייא איש כפר עכו: אין הגשמים נעצרין אלא אם כן נתחייבו שונאיהן של ישראל כליה שנאמר &quot;ציה גם חם יגזלו מימי שלג שאול חטאו&quot; זעירי מדיהבת דרש &quot;ועצר את השמים וגו' ואבדתם מהרה&quot;.</p>"	תענית ז:		ראשון
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ז: 2 אין הגשמים נעצרים אלא בשביל ..... ומנין (תרו&quot;מ, לשון הרע, עזי פנים, ביטול תורה, גזל ופוסקי צדקה)?	"רב חסדא: בשביל ביטול תרו&quot;מ דכתיב &quot;ציה גם חם יגזלו מימי שלג&quot;.<p dir=""rtl"">ר&quot;ש בן פזי: בשביל מספרי לשון הרע דכתיב &quot;רוח צפון תחולל גשם ופנים נזעמים לשון סתר&quot;. </p><p dir=""rtl"">רב סלא אמר רב המנונא: בשביל עזי פנים שנאמר &quot;וימנעו רבבים ומלקוש לוא היה ומצח אשה זונה היה לך וגו'&quot;.</p><p dir=""rtl"">רב קטינא: בשביל ביטול תורה דכתיב &quot;בעצלתים ימך המקרה&quot;, רב יוסף דרש &quot;ועתה לא ראו אור בהיר הוא בשחקים ורוח עברה ותטהרם&quot; ואין אור אלא תורה שנאמר כי נר מצוה ותורה אור.</p><p dir=""rtl"">רבי אמי: בשביל הגזל דכתיב &quot;על כפים כסה אור&quot; בעון כפים כסה המטר.</p><p dir=""rtl"">[לקמן ח: ר' יוחנן: בשביל פוסקי צדקה ברבים ואין נותנים דכתיב &quot;נשיאים ורוח וגשם אין איש מתהלל במתת שקר&quot;.]</p>"	תענית ז:		ראשון
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ז: 3 מאי דכתיב אִם קֵהָה הַבַּרְזֶל וְהוּא לֹא פָנִים קִלְקַל וַחֲיָלִים יְגַבֵּר וְיִתְרוֹן הַכְשֵׁיר חָכְמָה (3)?	"רב אמי: אם ראית רקיע שקשה כברזל ואינו מוריד טל ומטר בשביל מעשה הדור שמקולקלים, ותקנתן שירבו ברחמים וכל שכן אם הוכשרו מעשיהם מעיקרא.<p dir=""rtl"">ר&quot;ל: אם ראית תלמיד שלמודו קשה עליו כברזל בשביל משנתו שאינה סדורה, ותקנתנו שירבה בישיבה וכל שכן אם משנתו סדורה לו מעיקרא.</p><p dir=""rtl"">רבא: אם ראית תלמיד שלמודו קשה עליו כברזל בשביל רבו שאינו מסביר לו פנים, תקנתנו שירבה עליו רעים, כל שכן אם הוכשרו מעשיו לפני רבו מעיקרא.</p>"	תענית ז:		ראשון
