#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"קנו. בעי ר""ל המשתחוה לדקל לולבו מהו למצוה. 1) מה הספק 2) האם חולק על רבא דאמר לולב של עבודת כוכבים לא יטול ואם נטל יצא ומדוע 3) ומה נפשט? "	"1) א. את""ל יש נעבד במחובר אצל גבוה הכא לענין מצות לולב מאי מי מאיס כלפי גבוה או לא, והספק באילן שנטעו ולבסוף עבדו ואליבא דרבנן שלהדיוט מותר. ב. רב דימי פירש שהספק באשירה דביטלה אם ראויה שוב למצוה האם יש דחוי אצל מצות או אין דיחוי אצל מצות. 2) כתבו התוס' (ד""ה מי) דר""ל אית ליה דרבא, דרבא מיירי קודם ביטול ובדיעבד יצא דמצות לאו להנות נתנו אבל ר""ל מיירי אחר ביטול ובעי אי מאיס לכתחילה או לא <sup>סב</sup>.<br>3) הספק השני עלה בתיקו וראה בהערה <sup>סג</sup>.<span style=""font-size: 12pt !important; color: #504f4b;"">
<br>סב.  כתב הר""ן שהראב""ד ביאר שאע""פ שבדיעבד יצא ידי חובה שהספק של ר""ל הוא לענין לכתחילה, וכדברי רבא אפשר שלכתחילה אסור לצאת בו אבל הרמב""ן כתב דמדאמר ר""ל לענין מצוה כלגבוה דמי משמע דאפי' לפסלו בדיעבד קא מיבעיא ליה דלגבוה ודאי אפי' בדיעבד פסול, ור""ל חולק על רבא וסובר שלולב של ע""ז אפי' בדיעבד פסול, ודוקא במחובר שלהדיוט מותר הסתפק לענין מצוה אם נפסל אפי' בדיעבד או לא. עוד כתב הר""ן שלרב דימי לענין מצות לאו כלגבוה דמי וא""כ אינו חולק על רבא .
<br>סג.  לתוס' ולראב""ד אין מח' בין ר""ל לרבא ולכתחילה מספק לא יטול ובדיעבד אם נטל יצא. כתב הר""ן שגם לרמב""ן שר""ל חולק על רבא הלכה כרבא ודו קא ביו""ט שני אבל ביו""ט ראשון לא יצא בשל עובד כוכבים דהא בעינן לכם וליכא ובשל ישראל לא יצא גם ביו""ט שני דהא הויא ליה עבודת כוכבי ם של ישראל דכתותי מיכתת שיעוריה. ולגבי פירושו של רב דימי כתב הר""ן דהכא לא איפשטיה בעיין, מיהו בפרק לולב הגזול מסקינן דדיחוי מעיקרא אצל מצוות לא הוי דיחוי והתוס'  (ד""ה אשירה)  חלקו וכתבו שמשם אין ראיה משום ששם בידו למעט. אבל נראה ונדחה וחוזר ונראה נשאר בספק, ומספק מחמירי ם שיש דיחוי.</span>"	עבודה זרה מז. ותוס'		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	קנז. בעי רב פפא המשתחוה לבהמה קרניה מהו לחצוצרות. 1) והא תניא חצוצרות היתה באה מן העשת של כסף עשאה של שאר מיני מתכות פסולה 2) ומה נפשט? 	"1) תירצו התוס' (ד""ה קרניה): א. הברייתא בחצוצרות שתוקעים הכהנים וכאן בחצו צרו ת של לוים. ב. הברייתא בחצוצרות של משה.<br>2) למ""ד עיקר שירה בכלי אסור למ""ד עיקר שירה בפה לא נפשט."	עבודה זרה מז. ותוס'		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"קנח. היה כותלו סמוך לעבודת כוכבים ונפל 1) מה פירוש נידון מחצה על מחצה 2) למ""ד אין עובדים לשברים מדוע אבני הכותל מטמאים? "	"1) רש""י פירש שאם עובי הכותל שייך לשניהם אותו חלק של עבודת כוכבים אינו עולה לו בכניסת די אמות שצריך לכנוס בתוך שלו אבל חלקו עולה לו <sup>סד</sup>.<br>2) כתבו התוס' (ד""ה אבניו) שלמ""ד אין עובדים לשברים מיירי שהיתה עבודת כוכבים של ישראל, או של עובד כוכבים והשתחוה לה ישראל, ובירושלמי מוקי כגון שהשתחוה לכל אבן ואבן.<span style=""font-size: 12pt !important; color: #504f4b;"">
<br>סד.  ו הר""ן הביא שבירושלמי פירשו שאם בנו את הכותל ביחד חצי הכותל מותר ונוטל מחצה בעצים ובאבני ם ומיהו הני מילי במכי ר האבנים שכנגדו אבל בשאינו מכיר הכל אסור דאין ברירה ומיהו מותר למכור חלקו בכל מקום שהוא.</span>"	עבודה זרה מז: ותוס'		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"קנט. מה הדין לענין ביטול 1) בית שנבנה לע""ז ועבדו את הבית עצמו 2) סיידו לעבודת כוכבים 3) הכניס עבודת כוכבים לבית והוציאה ישראל? "	"1) אם עובד כוכבים בנאו אסור עד שיבטלנו שיתוץ ממנו קצת, ואם של ישראל אסור עולמית אבניו עציו ועפרו.<br>2) נוטל ישראל מה שחידש והחידוש אסור והבית מותר <sup>סה</sup> אם עדין לא השתחוו לבית.3) אם הכניס רק לפי שעה הרי הבית מותר <sup>סו</sup>.<span style=""font-size: 12pt !important; color: #504f4b;"">
<br>סה.  ואם הגוי נוטל סגי שיטול מקצתו כדין ביטול גוי ואף החידוש מותר, ר""ן.
<br>סו.  כתב הר""ן שאם הכניס דרך קבע אם הוציאה ישראל אסור דנעשה בית זה משמש לעבודת כוכבים, ואם הו ציאה עובד כוכבים הרי הבית מותר דכיון שסלקה משם ואין דעתו להחזירה בטל משמשיה .</span>"	עבודה זרה מז:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	קס. מה הדין 1) הבריך או הרכיב בגופו של אילן 2) גדעו לעשות אילן עבודת כוכבים 3) אילן שהעמיד עבודת כוכבים תחתיו? 	"1) יכול ישראל ליטול את הענפים שנוספו והאילן מותר.<br>2) כתבו התוס' מז,ב (ד""ה גדעו) שכל האילן נאסר אע""פ שהאילן מחובר כיון שעשה מעשה בגופו של אילן.<br>3) לרבנן אסור, כתבו התוס' (ד""ה ה""ג) דאסור מדרבנן שבשעה שעבודת כוכבים נראית תחתיה נראה כאילו נטעו מתחילה לכך. לר""ש האילן מותר."	עבודה זרה מז: - מח. ותוס'		
