#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	רסג. כיצד מנגב 1) גת רטובה 2) גת יבשה? 	"1) לרש""י לל""ק בסורא לרב אפר ומים לשמואל אפר ומים ואפר בפומבדיתא לרב ולשמואל אפר ומים ואפר. לפירוש אביו וכן לתוס' (ד""ה איתמר) לרב ולשמואל אפר מים ואפר. ותמיד לאחר אפר צריך מים להעביר האפר.<br>2) לרש""י לל""ק בסורא לרב מים ואפר לשמואל מים ואפר מים ואפר. בפומבדיתא לרב ולשמואל מים ואפר מים ואפר. לפירוש אביו לרב מים ואפר ולשמואל מים ואפר מים ואפר. לתוס' (ד""ה איתמר) בסורא לרב ולשמואל מים ואפר. בפומבדיתא לרב ולשמואל מים אפר מים אפר. ותמיד לאחר אפר צריך מים<br>להעביר האפר"	עבודה זרה עה. ותוס'		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	רסד. האם צריך טבילה וברכה ומדוע 1) כלי שמשכן עובד כוכבים לישראל 2) כלי שמשכן ישראל לעובד כוכבים וחזר<br>ופדה 3) כלי שניתן לאומן עובד כוכבים לתקן? 	"כתבו התוס' (ד""ה אבל):<br>1) דכיון שלא נפשט אם משכנתא כזביני מטבילם בלא ברכה, ואם יש לו כלי שקנה מן העובד כוכבים המחויב ברכה יטביל זה עמו ויברך על שניהם <sup>קנו</sup>. ובגמי מבואר שאם נראה שדעת העובד כוכבים שלא לפדותם עוד צריכים טבילה בברכה.<br>2) אין צריך טבילה דלענין זה ודאי משכנתא לא הוי כזביני.<br>3) אפילו למ""ד שאו מן קונה בשבח כלי א""צ טבילה כיון שאין שמו עליו, דלא הוי כמעשה שהיה שהיו הכלים של מדין.<span style=""font-size: 12pt !important; color: #504f4b;"">
<br>קנו.  והרמב""ם פסק שא""צ טבילה וכתב הר""ן שהוא לשיטתו שכתב שם שטבילת כלים מדברי סופרים היא . אבל הראב""ד פסק שצריכה טבילה.</span>"	עבודה זרה תוס' עה:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	רסה. כלי הצריך הגעלה וטבילה האם צריך להגעיל תחילה ומדוע? 	"כתבו התוס' (ד""ה מגעילן) דא""צ, דהך טבילה אינה בשביל טומאה דליהוי כטובל ושרץ בידו, דאפילו חדשים צריכים טבילה <sup>קנז</sup>.<span style=""font-size: 12pt !important; color: #504f4b;"">
<br>קנז.  והר""ן כתב שפירשו בירושלמי שצריך להטבילם מפני שיצאו מטומאתו של עובד כוכבים ונכנסו לקדושתו של ישראל ולפיכך נראה שצריך להכשיר הכלי תחילה ואח""כ י טבי לנו אבל אם הטבילו תחילה הרי הוא בשעת טבילה בטומאתו כטובל ושרץ בידו . ומיהו הראב""ד כתב דלכתחי לה הוא צריך לעשו ת כן דקרא נמי הכי משמע תעבירו באש דהיינו ליבון ובתר הכי וטהר דהיינו טבילה אבל דיעבד אי אפיך לית לן בה .</span>"	עבודה זרה תוס' עה:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	רסח. כיצד מיישבים הסתירה שבמשנה נאמר שהסכין שפה ובברייתא נאמר שנועצים אותה עשר פעמים בקרקע? 	"רש""י כתב שצריך גם לשופה וגם לנועצה בקרקע  <sup>קנח</sup>.<span style=""font-size: 12pt !important; color: #504f4b;"">
<br>קנח.  והר""ן כתב שיש שפירשו ששיפה ונעיצה שני הכשרים הם לחתוך בה צונן ובכל חד מינייהו סגי, והרמב""ם פירש ששיפה דמתניתין במקום הכשר גדול עומדת ואפילו לחתוך בו רותח, ובברייתא מבואר הכשרו לחתוך בו צונן דהיינו נעיצה .</span>"	עבודה זרה עה: - עו.		
