#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	רנח. מי שאין לו מאתים זוז מתי מחייבים אותו למכור כלי תשמישו כדי לא ליטול מהצדקה ומתי אין מחייבים? 	"לרב זביד אינו חייב למכור כוסות וקערות כיון שמאוס לו לאכול ולשתות בכלים פחותים מהרגלו אבל מטה ושולחן חייב למכור.<br>לרבא בריה דרבה גם מטה ושולחן אינו חייב למכור שלא מקובלים עליו מטה ושולחן שאינו רגיל בהם אבל מחרישה דכספא מחוייב למכור.<br>לרב פפא קודם שיבוא לידי גיבוי אינו חייב למכור ולאחר שבא לידי גיבוי חייב.<br>רש""י פירש שכשבא ליטול לקט ולא היו לו מאתיים זוז ואם היה מוכר כלי תשמישו היה משיג למאתים זוז אין מחייבין אותו למכור, אבל אם היו לו מאתיים זוז ונטל לקט שכחה ופאה ונודע שעשיר היה ב""ד באים וגובים הימנו מה שנטל, ואם אין לו כדי לשלם מוכר כלי תשמישו היקרים ומשתמש בפחותים.<br>ור""ת (הובא בתוד""ה כאן) פירש קודם שיבוא לידי גיבוי שאינו נוטל מקופה של צדקה אלא מדברים שהם של הפקר כגון לקט שכחה ופאה אין מחייבים אותו למכור, אבל אם כבר בא לידי גיבוי שנוטל מקופה של צדקה מחייבים אותו למכור."	כתובות סח. ותוס'		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	רנט. בת יתומה שבאה להנשא כמה נותנים לה? 	"לרבנן עישור מנכסי המת (כן פירשו התוד""ה מאי).<br>לרבי יהודה אם השיא את הבת הראשונה ינתן לשניה כדרך שנתן לראשונה. אם זו הראשונה שנשאת, אם דר בינינו אומדים את דעתו כמה היה חפץ לתת <sup>סד</sup>, ואם לא גר בינינו נותנים לה עישור נכסים. וכר' יהודה פסקו שמואל, רב חיסדא ורבא.<span style=""font-size: 12pt !important; color: #504f4b;"">
<br>סד.  לרש""י בין לפחות מעישור נכסים ובין להוסיף. והרשב""א כתב שלדעת פר""ח רק לפחות, והביא הרשב""א ראיות לשתי השיטות והסכים עם שיטת רש""י. ובתוס' לעיל (נ, ב ד""ה ומאי) האריכו לפרש כר""ח. והרא""ש כתב דכיון שיש פלוגתא דרבוותא לא מפקינן מיתמי טפי מעישור נכסים.</span>"	כתובות סח. ותוס'		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	רס. האם יש עישור נכסים ליתומה שבגרה? 	"לר' שמעון בן אלעזר אין לה עישור נכסים. לרבי יש לה עישור נכסים <sup>סה</sup>, ואם לא קיבלתם קודם הנישואין אם מחתה תקבלם אחריהם ואם לא מחתה הפסידה <sup>סו</sup>.<span style=""font-size: 12pt !important; color: #504f4b;"">
<br>סה.  כתב הרא""ש שאם בגרה בחיי האב לא נחלקו רבי ורשב""א ולכ""ע אין לה עישור נכסים.
<br>סו.  הרא""ש סיכם את הדינים העולים לדעת רבי, בגרו או נישאו אם יש להן מזונות מהאחים יש להן פרנסה אע""ג דלא מחו. אם אינן ניזונות מהם צריכות למחות ואם לא מחו אין להן פרנסה. אם לא בגרו ולא נישאו אע""ג שאינן ניזונות מהם יש להן פרנסה ואינן צריכות למחות. ואם בגרו ונישאו אע""ג שניזונות מהם צריכות למחות ואם לא מחו אין להן פרנסה. </span>"	כתובות סח:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	רסא. אמר רב הונא אמר רבי פרנסה אינה כתנאי כתובה. מה כוונתו, ומדוע הדין כן? 	שאם אמר אל יזונו בנותיו מנכסיו אין שומעים לו שכבר השתעבד בתנאי כתובה. אמר אל יתפרנסו בנותיו מנכסיו שומעים לו, שהפרנסה אינה חוב עליו כתנאי כתובה אלא חוב על היתומים הוא היכא דלא צוה האב שלא לפרנסן.	כתובות סח:		
