#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	לא. 1 סוכה גזולה והמסכך ברה&quot;ר האם כשרה ומדוע?	"קרקע גזולה - ר&quot;א פוסל, אם נאמר שקרקע נגזלת פוסל משום גזולה, ואם נאמר שאינה נגזלת פוסל מדין שאולה {לטעמיא שפוסל סוכה שאולה}. חכמים מכשירים שסוברים קרקע אינה נגזלת וכל הנדון מצד שאולה, וחכמים מכשירים סוכה שאולה.<p dir=""rtl"">גזל עצים ועשה סוכה - לכו&quot;ע כשרה שלא חייבו אותו חכמים להחזיר העצים מפני תקנת מריש.</p>"	סוכה לא.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	לא. 2 כשורתא דמטללתא גזולה האם יש בזה תקנת מריש (מפני השבים) ומאי קמ&quot;ל?	יש בכשורתא דמטללתא תקנת מריש, וקמ&quot;ל אף שאין זה שכיח בכל זאת עשו תקנה לגזלן, וה&quot;מ בתוך שבעה אבל לאחר ז' צריך להחזיר, אם חיברו בטיט אף לאחר ז' אינו צריך.	סוכה לא.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	לא. 3 האם בעינן 'הדר' בלולב ובאתרוג (האם לולב ואתרוג יבשים כשרים)?	"רבא סבר שבאתרוג לכו&quot;ע בעינן הדר ולכן אתרוג יבש פסול, בלולב נחלקו, חכמים מקישים לולב לאתרוג ובעינן הדר ולכן פסלו לולב יבש ור' יהודה לא מקיש ולא בעי הדר ומכשיר לולב יבש. [ומה שהצריך בלולב שנפרדו עליו שיאגדנו מלמעלה משום דכתיב &quot;כפות&quot; ומה שהצריך לאגוד הלולב במינו, לא משום הדר אלא כיון שסובר צריך אגד אם יביא מין אחר הוי ליה בל תוסיף.]<p dir=""rtl"">איתותב רבא, דאיתא בברייתא שר' יהודה מכשיר אף אתרוג יבש, ולפי זה לא בעי 'הדר' אף באתרוג, [פ' הכתוב&nbsp;&nbsp;&quot;פרי עץ הדר&quot; שדר באילנו משנה לשנה. מה שפסל ר' יהודה אתרוג ירוק וכן מה שפסל אתרוג קטן מכביצה, משום שלא נגמר הפרי, ומה שפסל אתרוג גדול שאינו יכול לאחוז שנים ביד אחת, שמא יפול לו אם יצטרך להחליף הלולב לימין והאתרוג לשמאל.] (טעמם של חכמים - לרש&quot;י משום זה קלי ואנוהו, לתוס' מ&quot;פרי עץ הדר&quot; ומקישים לולב לאתרוג.)</p>"	סוכה לא.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	לא: 1 בשעת הדחק שיש רק לולב יבש, אין אתרוג אלא פריש וכד' האם יקח אותם או לא?	"לולב יבש אמרו חכמים לר&quot;י אין שעת הדחק ראיה הרי שלוקחים אותו בשעת הדחק. <p dir=""rtl"">אבל פריש או דבר אחר אין לקחת ואף שהיה מקום לקחת כדי שלא תשכח תורת אתרוג לא יקח שמא יבוא למסרך.</p>"	סוכה לא:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"לא: 2 מי שלוקח עוד מין על הד' מינים האם עובר על בל תוסיף ומאי קמ&quot;ל?<p dir=""rtl"">האגד עצמו האם הוי בל תוסיף ומדוע?</p>"	"ודאי שעובר ונצרך אפ' לר&quot;י שסובר לולב צריך אגד ואותו לא אגד, לא אומרים האי לחודא קאי והאי לחודא קאי.<p dir=""rtl"">האגד עצמו לחכמים אינו בל תוסיף (שאינו דרך גדילתו &lt;תוס'&gt;) אבל לר' יהודה כיון שסובר שצריך אגד אם יקח מין אחר עובר על בל תוסיף.</p>"	סוכה לא:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	לא: 3 לולב של אשרה או של עיר הנדחת האם כשר ומדוע?	של אשרה של גוים לא יקח ואם לקח כשר, אבל של משה (כשנכנסו לארץ, &lt;וכן של ישראל שאין לה ביטול&gt;) אם לקח פסול דכתותי מכתת שיעוריה, וכן של עיר הנדחת פסול מטעם זה.	סוכה לא:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	לא: 4 לולב שנקטם, נסדק, כפוף, קווץ, עקום דומה למגל (לפניו, לאחריו ולצדדים), חרות ודומה לחרות, סליק בחד הוצא, האם כשר?	"נקטם - פסול, נסדק - נעשה כהמנק, פסול, לא נעשה כהמנק, כשר, כפוף וקווץ - פסול.<p dir=""rtl"">עקום דומה למגל - לפניו: פסול, לאחריו: כשר שכך בריתו, לצדדים: רב נחמן אמר כלפניו ופסול, וא&quot;ל כלאחריו וכשר.</p><p dir=""rtl"">חרות - פסול, דומה לחרות - כשר.</p><p dir=""rtl"">אמר רבא האי לולבא דסליק בחד הוצא - בעל מום הוא ופסול.</p>"	סוכה לא:		
