#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	רב. אלו אופנים שאין עליהם קושיא בגמ' ששור נהיה מועד להריגת אדם? (4) 	1) כשסיכן לשלשה בני אדם וכשנגח האחרון מתו כולם.<br>2) שכל פעם לאחר שהעידו בו ברח לאגם.<br>3) שהוזמו זוממי זוממים, ואם בעינן ליעודי גברא באופן שהבעלים ראה את הנגיחות.<br>4) במכירין את בעל השור ואין מכירים את השור ובנגיחה האחרונה הוכר.	"ב""ק מא."		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	רג. מנין שאסור להנות מעורו של שור הנסקל? 	"נחלקו תנאים אם מ""בעל השור נקי"" או מ""לא יאכל את בשרו"" את הטפל לבשרו."	"ב""ק מא:"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"רד. ת""ר ובעל השור נקי, רבי אליעזר אומר נקי מחצי כופר. מדוע לא דרש 1) נקי מדמי עורו 2) נקי מדמי ולדות 3) נקי משלשים שקלים 4) נקי מדמיו של עבד? "	"1) דהנאת עורו יליף מ""את בשרו"" את הטפל לבשרו.<br>2) כתבו התוס' (ד""ה נקי) שלא דרש נקי מדמי ולדות משום קושית ר""ע שדין זה לומדים מ""כי ינצו אנשים"" אנשים ולא שוורים.<br>3) שלא דרש נקי משלשים שקלים באינו מתכוין דס""ל כר""ל שכשאין השור בסקילה אין משלם קנס. ו""אם עבד"" לא דריש.<br>4) שכיון שבתם ליכא קנס בכוונה, שלא בכוונה נמי פשיטא דלא משלמים דמים א""נ אין סברא להעמיד פטור דנקי אלא אחיובא דכתיבא בפרשה בהדיא.<br>ועי""ל טעם אחר לר""א דמסתבר ליה לאוקמי בכופר מבכל דבר דהכי משמע ליה פשטיה דקרא מדכתיב בתריה ואם שור נגח הוא שישלם כופר."	"ב""ק מא: ותוס'"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"רה. ת""ר בעל השור נקי, ר""ע אומר נקי מדמי עבד. מדוע לא דרש:<br>1) נקי מחצי כופר 2) נקי מדמי בן חורין 3) מדוע ריה""ג לא דרש נקי מחצי כופר? "	"כתבו התוס' (ד""ה נקי):<br>1) דשור תם משתלם מגופו וזה שנסקל ממה ישלם, ולא בעי לאוקמי כר""א שלא בכוונה משום שסבר דאפילו מועד פטור שלא בכוונה [ולקמן מג, א (תוד""ה אמר רבה) כתבו דאביי ס""ל דאפילו ר""ע מודה דחייב מועד כופר שלא בכוונה מ'אם כופר' לרבות שלא בכוונה, והא דלא בעי לאוקמי נקי לחצי כופר שלא בכוונה היינו משום דמאם כופר לא מרבינן אלא דבשלא בכוונה מחייב כבכוונה והיינו דוקא מועד דמחייב ע""פ עדים בכוונה, אבל תם ע""פ עדים ליכא כופר בכוונה משום דהביאהו לב""ד וישלם לך, שלא בכוונה נמי או ע""פ עצמו ליכא לרבויי מאם כופר]. [ולקמן מב, ב (תוד""ה ונימא) כתבו שר""ע אית ליה דרבה דכשאין השור בסקילה אין כופר]. 2) משום דדמים לא כתיבי, או משום דלא אשכחן כופר בתם לא איצטריך למעט הדמים.<br>3) דאין דומה לו סברא לפוטרו מחצי כופר מאחר שחייבו הכתוב חצי נזק."	"ב""ק תוס' מא:"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	רו. בעלים ואחר שהעידו שהשור הרג אדם מדוע אין השור נהרג? 	"כתבו התוס' (ד""ה על) שרש""י (זבחים עא, א ד""ה על) פירש משום שמודה בקנס פטור ותימה לר""י היכן מצינו שהריגת שור היא קנס, והטעם שאינו נהרג הוא משום שאדם קרוב אצל ממונו. [ולקמן מג, א כתב רש""י (בד""ה מאי לאו) שכמיתת הבעלים כך מיתת השור, ואדם בהודאתו אינו נהרג]."	"ב""ק תוס' מא:"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	רט. מה התמעט מ'בעל השור נקי'? 	"לתנא דברייתא שעור שור הנסקל אסור בהנאה. לרבי אליעזר ששור תם שהרג אינו משלם חצי כופר. לר' יוסי הגלילי ששור תם שנגח פטור מדמי ולדות. לר""ע ששור תם שנגח פטור מדמי עבד וכתבו התוס' (ד""ה נקי) פירוש משלשים של עבד ויש מפרשים דאפילו דמי העבד לא משלם וכ""ש שפטור מהקנס של שלשים שקלים [ועי' במהרש""א]."	"ב""ק מא.- מב: ותוס'"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	רכ. הבא ארבעה עשר מקרים שהובאו בגמ' ששור הרג יהודי ופטור ממיתה (חלק לחד תנא). 	"1) על פי עד אחד.<br>2) על פי הבעלים.<br>3) נתכוון להרוג את הבהמה והרג את האדם.<br>4) נתכוון לגוי והרג ישראל.<br>5) שהרג נפל או שנתכוון לנפל והרג בן קיימא.<br>6) שהיה מתחכך בכותל ונפל על האדם.<br>7) דחזא ירוקא ונפל על האדם בבור.<br>8) שהרג טריפה או נתכוון לטריפה והרג את השלם.<br>9) לר""ש נתכוון לזה והרג את זה.<br>10-12) לר' יהודה שור המדבר, שור ההקדש, שור הגר שמת ואין לו יורשים. ופירש רב הונא שר' יהודה מר ֵבה אפילו נגח ולבסוף הקדיש או נגח ולבסוף הפקיר.<br>13) שור האיצטדין .<br>14) רגל שדרסה על גבי תינוק (וכתבו התוס' מד, א ד""ה הכא, לר""ת שאין השור בסקילה הואיל ואינו מתכוין להזיק. וכ""כ רש""י לקמן מח, ב ד""ה דחזא)."	"ב""ק מא.-מד:"		
