#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"קו. ת""ר נודות העובדי כוכבים וכו' עובד כוכבים ריבבן ונתן לתוכן יין וישראל עומד על גביו ואינו חושש. מדוע צריך ישראל עומד על גביו?<br>"	" <sup>ל</sup>רב פפא פירש דה""ק שישראל נותן לתוכן יין, וצריך ישראל אחר עומד על גביו דלמא אגב טירדיה של הישראל שעסוק בנתינת היין מנסך ליה העובד כוכבים ולאו אדעתיה דישראל להבין<span style=""font-size: 12pt !important; color: #504f4b;"">
<br>ל.  כתב הר""ן שלתי רוצו של רב זביד דמיירי שהעובד כוכבים נותן את היין ומותר משום שנעשה כזורק מים לטיט, צריך לישראל עומד על גביו משום שחוששים שמא יתן בהם יין לאחר שהזפת יצטנן ואותו יין לא ילך לאיבוד וישאר טעמו וריחו בתוך הזפת. והביא הר""ן את גירסת ופירוש הראב""ד שהעובד כוכבים נותן בתוכו יינו של ישראל ואז אין חוששים לניסוך כיון שאין דרכם לנסך על דבר מאוס, וצריך לישראל עומד על גביו משום החשש שינסכנו מעיקרא קודם שישפכנו . והירושלמי כתב שצריך ישראל עומד על גביו משום שחוששים לאחלופי .</span>"	עבודה זרה לג.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	קז. הלכתא כסי פעם ראשון ושני אסור ג' מותר. באלו כסי מדובר ומה פירוש ההלכתא? 	"לרש""י כסי הם כוסות של חרס ואין מכניסן לקיום אלא שותים בהם, ואם שתה בהם עובד כוכבים יין בשימושם הראשון או השני הם נאסרים עד שימלאם מים גי ימים, אבל אם שתה בהם יין רק בשימושם השלישי הם מותרים <sup>לא</sup>.<br>לר""ת (בתוד""ה כסי) מיירי בין כוסות חדשים ובין ישנים ששתה בהם עובד כוכבים יין כמה פעמים, ופי' ההלכתא הוא ששתי הדחות במים אינם מועילים להכשירו, לאחר הדחה שלישית מותר דאז נפלט הכל<span style=""font-size: 12pt !important; color: #504f4b;"">
<br>לא.  והיינו בהדחה בעלמא, ר""ן.</span>"	עבודה זרה לג: ותוס'		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	קח. מאני דקוניא 1) מה הם 2) מה דינם כשהיה בהם יין של עובד כוכבים<br>3) ומדוע מרימר בפסח החמיר בהם יותר? 	"1) לרש""י כלי חרס המצופים בעופרת ולר""ת (בתוד""ה קוניא) כלי חרס המצופים בזכוכית.2) לרב זביד אם הם לבנים או שחורים <sup>לב</sup> מותרים <sup>לג</sup> אא""כ יש בקעים <sup>לד</sup>. אם הם ירוקים אסורים  <sup>לה</sup> כי מעורב בהם מחפורת של צריף. למרימר בין לבנים בין שחורים ובין ירוקים מותרים.<br>3) ביין נסך השתמשו בצונן ואילו בחומץ השתמשו בחמין ובלעו יותר<span style=""font-size: 12pt !important; color: #504f4b;"">
<br>לב.  ולר""ן איירי דווקא באין מכניסן לקיום אבל במכניסן לקיום אסורים ולרמב""ם אף במכניסן לקיום מותרים.
<br>לג.  והיינו בשכשוך בעלמא, ר""ן.
<br>לד.  שאז צריך עירוי, ר""ן.
<br>לה.  ואין להם היתר עולמית, ר""ן.</span>"	עבודה זרה לג: ותוס'		
