#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מדוע אסור לומר בשר זה לפסח?	"מפני שנראה כאוכל קדשים בחוץ, הרא""ש פי' דנראה כאילו הוא מקדיש זה לפסחו [ולפי""ז דוקא דבר הראוי לקרבן פסח], ורש""י פי' דנראה כאילו הוא מקדיש זה לדמי פסח [ולפי""ז אפי' בשר בהמה], והמחבר פוסע על שני סעיפים דאוסר כל מיני בהמות אבל כתב הטעם מפני שנראה כאילו הקדישו לפסח מחיים, ותי' המג""א (ס""ק ב') דהמחבר ס""ל כרש""י דנראה כאילו הקדישו לדמי פסח אלא שבדרך כלל ליכא חשש דהרי יאמרו שהוא פדה אותה קודם שאכל ממנו אבל כשמקדיש בהמה שראוי למזבח אמרינן (שבועות י""א ע""א) מגו דנחית לקדושת דמים קדיש לקדושת הגוף ואין לה פדיון (שעה""צ ס""ק ד'), וכן בחטין ראוי למנחות ועל כן איצטריך הסברא דכוונתו לשומרה מחימוץ. נמצאת לפי""ז א""צ להחמיר אלא בדברים שראוים למזבח. אכן, המג""א (ס""ק א') הביא שהמהרי""ל היה מחמיר אפי' בעופות מפני שהם טעונים שחיטה [והמג""א כתב עליו דהוא חומרא יתירא דהרי אינם ראוים למזבח {וזה לשיטתו דס""ל דצריך להיות ראוי למזבח}], והח""י (ס""ק א') הביא מאליה זוטא דמחמיר אפי' בדגים דלעולם חיישינן שהקדישם לדמי פסח, וטוב ליזהר לכתחילה (מ""ב ס""ק ב'), ולפי""ז מסתברא דראוי להחמיר בכל דבר כגון שלחן וכסא, וכן משמע מגר""ז (סע' ב') דכתב דיש מחמירים שלא לומר על שום דבר זה לפסח חוץ מן החטין. והמ""ב (ס""ק ב' וס""ק ו') משמע דיש מקום להחמיר דוקא בעופות ודגים ולא בחפצים כמו שלחנות וכסאות [וכן משמע מרש""י דכתב דחטין לא דמי כלל לקדשים], וצ""ב החילוק {ואולי דוקא מידי דאכילה עולה על דעת בני אדם שהוא הקדישו לדמי פסח, וצ""ב, ולמעשה נראה דיש מקום להחמיר על כל דבר}"	סימן תסט סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לומר חטין אלו לפסח?	מפורש בגמ' דזה מותר מפני שמשמע לשומרם מידי חימוץ	סימן תסט סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בדיעבד אם אמר שבשר זה לפסח?	"הב""ח ומג""א (ס""ק ב') ס""ל דאסור בדיעבד [באכילה ולא בהנאה (גר""ז סע' ב')], אבל הט""ז (ס""ק א') ורוב אחרונים מקילין בדיעבד, וכן פסק המ""ב (ס""ק א')"	סימן תסט סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כיצד ראוי לומר שהוא לוקח בשר לפסח?	"1) בשר זה ליום טוב (רא""ש, שו''ע)<br>2) בשר זה על פסח [בין בלשון אשכנז בין בלשון הקודש (פמ""ג א""א ס""ק ב', שעה""צ ס""ק ח')] (מג""א ס""ק ב', מ""ב ס""ק ב')<br> 3) אומר פסח בציר""י ולא בסגו""ל דהוי שינוי מלשון קרבן פסח (הליכות שלמה פ""ב הע' ב')"	סימן תסט סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם צריך ליזהר כשהוא מצוה לחבירו בענין בשר לפסח?	"כן, צריך ליזהר שלא לומר לחבירו ""צלה לי זרוע לפסח"" או ""קנה לי בשר לפסח"" (מ""ב ס""ק ב' - ג')"	סימן תסט סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בבשר צלי?	"יש בזה ב' איסורים:<br>1) אפי' כשאינו אומר שהוא לפסח אסור לעשותו בזמן הפסח [ערב פסח אחר חצות או ליל פסח], וזהו דוקא בגדי מקולס שהוא שלם על ראשו ועל כרעיו (מ""ב ס""ק ה') {ומשמע מפמ""ג (א""א ב') בשם הירושלמי (פסחים פ""ז ה""א) דדוקא גדי וטלה שראוין לקרבן פסח}, וע""ע בשע""ת (ס""ק א') דס""ל דאין איסור אלא באכילה<br>2) אסור לאכול בשר צלי, ועי' לקמן סי' תע""ו לפרטים"	סימן תסט סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בנער שאמר טלה זה לקרבן פסח שלי?	"כתב חת""ס (הגהות ושו""ת או""ח סי' קל""ט) דאע""פ שאמר הכי דרך שחוק מ""מ חיישינן דהוי קדוש וצריך להתיר בפתח וחרטה, אבל כיון שבזה""ז קשה לסמוך על חרטתו יש לצרף עוד תקנה שיצוה לגוי קטן [שאינו מחליף בישראל גדול] להטיל בה מום ואח""כ יעריכנו בפני שלשה [ולכתחילה אחד מהם יהיה כהן] ויפדנו וישליכו לנהרא, ע""ש"	סימן תסט סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם מותר לומר ""כמה טורח פסח""?"	"הרוקח (סי' רפ""ג) הביא מירושלמי (פסחים פ""י ה""ד) רשע מה הוא אומר מה העבודה הזאת לכם, מה טורח זה, ומשמע שיש איסור בדבר, אבל הח""י (ס""ק ג') מיישב מנהג העולם שאין נזהרין בזה דהירושלמי מיירי כשמצות דאורייתא עליו לטורח אבל בזהירות וחומרות יתירות אין קפידא לומר כמה טורח (באה""ט ס""ק א')"	סימן תסט סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כיצד קוראים בני אדם את חג המצות?	"קוראים אותה ""פסח"" וביאר הערוה""ש (סע' א') על שם הנס שפסח הקב""ה על בתי בני ישראל"	סימן תסט סעיף א		
