#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	לז. 1 המודר הנאה מחברו האם מלמדו מקרא ומדרש וכד' ומאי שנא?	במקום שנוטלים שכר על המקרא מקרא אסור אבל מדרש הלכות ואגדות מותר, וקמ&quot;ל שאף במקום שנוטלים שכר על המקרא, על שאר דברים אסור לקחת דכתיב ואותי צוה ה' בעת ההיא ללמד אתכם וכתיב ראה למדתי אתכם חוקים ומשפטים כאשר צוני ה' מה אני בחנם אף אתם נמי בחנם.	נדרים לז.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	לז. 2 מדוע אף שאין נוטלים שכר על ללמד תורה מותר לקחת על המקרא, [ומאי בינייהו]?	"רב אמר: שכר שימור, אבל אין לומר משום פיסוק טעמים שהם נמי דאוריתיא, דכתיב ויקראו בספר תורת אלוקים וכו'. שמואל אמר: שכר פיסוק טעמים ואין לומר שכר שימור שהמשנה התירה למודר הנאה ללמד את בנותיו, ובנות אינן בנות שמירה (ויש גרסו גדול).<p dir=""rtl"">איכא בינהו ללמד פיסוק טעמים בשכר וללמד נשים וגדולים.</p>"	נדרים לז.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	לז. שנינו בברייתא 'תינוקות לא קורין בתחילה בשבת אלא שונין בראשון' מדוע (2), ומדוע אין לחוש בזה לשכר שבת?	"משום דיפנו אבהתהון דינוקי למצותא דשבתא, איבעית אימא משום דבשבתא אכלין ושתין ויקיר עליהון עלמא כדאמר שמואל שינוי וסת תחילת חולי מעיים.<p dir=""rtl"">ואין לחוש כאן לשכר שבת משום שזה הבלעה, כמו ששנינו שכיר שבת שכיר חודש ושכיר שנה נותנים להם שכר שבת.</p>"	נדרים לז.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"לז: 1 מאי דכתיב &quot;ויקראו בספר תורת האלהים, מפורש, ושום שכל, ויבינו במקרא&quot;?<p dir=""rtl"">אלו ד' דברים במסורת הקריאה אמר רב יצחק שהם הלכה למשה מסיני?</p>"	"ויקראו בספר תורת האלהים - זה מקרא, <p dir=""rtl"">מפורש - זה תרגום, </p><p dir=""rtl"">ושום שכל - אלו הפסוקים, </p><p dir=""rtl"">ויבינו במקרא - זה פיסוק טעמים ואמרי לה אלו המסורות (נחלקו האם פיסוק טעמים דאורייתא).</p><p dir=""rtl"">אמר רבי יצחק: מקרא סופרים ועיטור סופרים וקריין ולא כתיבן וכתיבן ולא קריין הלכה למשה מסיני.</p>"	נדרים לז:		
