#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	אמרו שהאיסור להקדיש בשבת הוא מגזירה אטו מקח וממכר. מ&quot;ט האיסור במקח וממכר שגזרו מחמתו? (ב&quot;פ ברש&quot;י).	"א. מדברי קבלה דכתיב ממצוא חפצך ודבר דבר.<p></p><p dir=""rtl"">ב. גזירה שמא יכתוב. ואי""ז גזירה לגזירה דכולה חדא גזירה.</p>"	<br/>ביצה דף לז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מבואר במשנה דהדברים דלהלן אינם מצווה גמורה אלא מצווה כ&quot;ד, מ&quot;ט אינם מצווה גמורה, ומ&quot;ט יש בהם מצווה כ&quot;ד?</p><p dir='rtl'>א. לדון.</p><p dir='rtl'>ב. לקדש.</p><p dir='rtl'>ג. לחלוץ ולייבם.	"א. כשיש דיין גדול ממנו.<p></p><p dir=""rtl"">ב. כשיש לו אשה ובנים וקיים פרייה ורביה. ומ""מ יש מצווה דכתיב בבוקר זרע את זרעך ולערב אל תנח ידך.</p><p dir=""rtl"">ג. כשיש גדול דמצווה בו לייבם.</p>"	<br/>ביצה דף לז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה התי' לסתירה דתנן אין בין שבת ליו&quot;ט אלא אוכל נפש, ומאידך תנן דמשילין פירות דרך ארובה ביו&quot;ט ולא בשבת? (לס&quot;ד ומסקנא).	לס&quot;ד תלי במח' ר&quot;א ור' יהושע אי התירו להערים באותו ואת בנו שנפלו לבור. ודחו דהתם ליכא פסידא, ומאידך אפשר להערים.</p><p dir='rtl'>אלא תלי במח' ב&quot;ש וב&quot;ה אם הותרה הוצאה ליו&quot;ט שלא לצורך, דטלטול משום הוצאה.	<br/>ביצה דף לז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	אליבא דרבי דוסא בהמה שנמסרה לרועה מערב יו&quot;ט או ביו&quot;ט כרגלי מי היא?</p><p dir='rtl'>והאם המשנה כמותו וכיצד?	לר' דוסא בכל עניין כרגלי הרועה.</p><p dir='rtl'>ובמתני' מבואר דאם נמסר ביו&quot;ט כרגלי הבעלים.</p><p dir='rtl'>ותירצו דהמשנה כשיש שני רועים ואין ידוע שימסר לו, ור' דוסא כשיש רק רועה אחד.	<br/>ביצה דף לז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כלים שבבית כרגלי מי הם?	מיוחדים לאחד כרגליו, אינם מיוחדים כרגלי כולם להחמיר.	<br/>ביצה דף לז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כלים שהושאלו כרגלי מי הם? ובאיזה אופן החידוש? (בשאל מערב יו&quot;ט וביו&quot;ט).</p><p dir='rtl'>וכשב' שאלו?	בשואל מערב יו&quot;ט כרגלי השואל. וקמ&quot;ל אף שמסר רק ביו&quot;ט, דמ&quot;מ אוקמיה ברשותיה מערב יו&quot;ט.</p><p dir='rtl'>בשואל ביו&quot;ט כרגלי הבעלים. וקמ&quot;ל אף כשהוא רגיל לשאול ממנו, משום דאמר שמא ימצא אחר לשאול ממנו.</p><p dir='rtl'>ובב' שואלים כרגלי שניהם.	<br/>ביצה דף לז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	שנים שלקחו בהמה או חבית בשותפות וחלקוה ביו&quot;ט, מה הדין לעניין תחומין לרב ולשמואל ומ&quot;ט?</p><p dir='rtl'>ומה הקשו רב אמי ורב אסי לרב?	חבית לרב מותרת משום ברירה לשמואל אסורה.</p><p dir='rtl'>בהמה גם לרב אסורה, משום דינקי החלקים מהדדי.</p><p dir='rtl'>והקשו רב אמי ורב אסי מ&quot;ש דלא חיישינן ליניקה לעניין מוקצה, דחל כל אחד מוקצה משל חבירו. (ע&quot;פ רש&quot;י, ועתוס').	<br/>ביצה דף לז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	היכן ראינו דר' אושעיא לית ליה ברירה?</p><p dir='rtl'>והיכן דריו&quot;ח לית ליה ברירה? (2)</p><p dir='rtl'>ואיך נתפרש למסקנא הא דחד מינייהו ס&quot;ד דיש ברירה בשותפין שחלקו חבית ביו&quot;ט לעניין תחומין?	"ר' אושעיא - מהא דס""ל דפתח שנפתח אינו מטהר שאר פתחים למפרע.<p></p><p dir=""rtl"">ריו""ח - מהא דאחים שחלקו לקוחות.</p><p dir=""rtl"">ואף בדרבנן ל""ל ברירה, מהא דאמר גבי איו, דאיירי כשבא חכם מבעוד יום.</p><p dir=""rtl"">ולמסקנא פירשו דהוא כר' אושעיא, ובדאורייתא ל""ל ברירה, ובדרבנן אית ליה.</p>"	<br/>ביצה דף לז		
