#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה דעת אביי (בס&quot;ד ומסקנא) ורבא בקליית חיטים ומדוע ?	לאביי בס&quot;ד לא יחלוט שתים יחד, שמא יצאו מים מאחת ויחמיצו השניה.</p><p dir='rtl'>למסקנתו כל שהוא בדרך נפילתו אינו מחמיץ, ולכן גם בכלי הפוך שרי, אך בכלי ישר אסור, שהמים העומדים מחמיצים.</p><p dir='rtl'>לרבא מי פירות הן ואינם מחמיצים.	<br/>פסחים דף מ		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה דין שעורים שלתתן בפסח לת""ק ולר' יוסי?<div>ומה הכוונה בדברי ת""ק? (2)</div>"	"לרבנן אם נתבקעו אסורות, לא נתבקעו מותרות.<p></p><p dir=""rtl"">ומח' אמוראים אי נתבקעו ממש, או שאם נותנם ע""פ חבית יין יבקעו.</p><p dir=""rtl"">לר' יוסי שורן בחומץ וחומץ צומתן.</p>"	<br/>פסחים דף מ		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה דין לתיתת שעורים וחיטים, לרבה, ור&quot;נ, ורבא ?	שעורים אסור ללתות כמפורש בברייתא.</p><p dir='rtl'>לרבה חיטים מותרות מעיקר הדין דשרירי, אך בעל נפש לא ילתות.</p><p dir='rtl'>לר&quot;נ אף לבעל נפש שפיר דמי.</p><p dir='rtl'>לרבא בס&quot;ד אסור ללתות חיטים, והברייתא שאסרה שעורים לרבותא דאף שאין בהם סדק אסור, וכ&quot;ש חיטים.</p><p dir='rtl'>ואח&quot;כ הדר ביה דשרי ללתות.</p><p dir='rtl'>ואח&quot;כ הדר ביה דמצווה ללתות.	<br/>פסחים דף מ		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהיכן הוכיח רבא דמותר ללתות ?</p><p dir='rtl'>ואלו ב' קושיות הקשה ר&quot;פ על ראייתו ?	מהא דאמרו דיוצאים במצה נקייה, ולא משכח&quot;ל אלא בלתיתה.</p><p dir='rtl'>והקשה ר&quot;פ מהא דקמחים וסולת של בני עיר טמאים דהוכשרו, ושל כפרים שאין לותתים טהורים דלא הוכשרו. אלמא דקרוי סולת. ותי' רבא דקמחים קאי על כפרים.</p><p dir='rtl'>ועוד הקשה מהא דאין לותתים חיטי מנחות, ואפ&quot;ה הם קרויות סולת.	<br/>פסחים דף מ		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהיכן הוכיח רבא דמצווה ללתות, ומה דחתה הגמ' ?	דכתיב ושמרתם את המצות, ובעינן שיהיה צריך שימור.</p><p dir='rtl'>ולא סגי בשימור מלישה, דבצקות של נכרים אינו יוצא בהם יד&quot;ח אף שהיה שימור באפייה, דבעינן שימור מעיקרא.</p><p dir='rtl'>ודחתה הגמ' די&quot;ל דרק כשהוצרכו לשימור בעינן שימור לשמה, אבל א&quot;צ להביאם שיהיו צריכים שימור. ומ&quot;מ רבא לא הדר ביה.	<br/>פסחים דף מ		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה סבר רבא לפסוק בספינת החיטים שטבעה ?</p><p dir='rtl'>ומהיכן השיגוהו ?</p><p dir='rtl'>ומה פסק למסקנא ?	שימכרו לנכרי.</p><p dir='rtl'>והקשו מבגד שאבד בו כלאים שאינו מוכרו לנכרי שמא ימכור לישראל.</p><p dir='rtl'>לזה אמר שימכור לישראל קב קב שיכלה קודם הפסח.	<br/>פסחים דף מ		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מוללים את הקדירה בקמח לתנאי דברייתא? (2)<br>ומה פסק עולא?	בסתם לא, בנתינת קמח ואח&quot;כ חומץ שרי לת&quot;ק.</p><p dir='rtl'>וי&quot;א אף בנתינת חומץ ואח&quot;כ קמח.</p><p dir='rtl'>ועולא אסר בכל עניין משום לך לך אמרינן נזירא.	<br/>פסחים דף מ		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מ&quot;ט דת&quot;ק דאין מוללים אלא בנתינת קמח ואח&quot;כ חומץ ולא להפך ?	דרק חומץ בעין מונע חימוץ, ולא המעורב בתבשיל.	<br/>פסחים דף מ		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מאן י&quot;א דשרי ליתן קמח לתבשיל שיש בו חומץ ?</p><p dir='rtl'>ומ&quot;ט לא אמרינן דר' יוסי היא דאמר דחומץ צומתן ?	ר' יהודה דאמר לכל הוא נותן חוץ מתבשיל שיש בו חומץ וציר.</p><p dir='rtl'>אך ר' יוסי לא מצינו שאמר כן אלא בחומץ בעין, ולא במעורב בתבשיל.	<br/>פסחים דף מ		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר ליתן בקדירה קמח קליות ?	"ר""פ התיר לבי ריש גלותא, וי""א שאף רבא עשה כן.<p></p><p dir=""rtl"">אך מ""מ י""א דרבא כעס על ר""פ דאין להתיר כן במקום עבדים המקילים יותר ויותר.</p>"	<br/>פסחים דף מ		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה דין נתינת קמח לחרדל לחרוסת לכתחילה ובדיעבד לר&quot;מ ורבנן ?</p><p dir='rtl'>ומה ההלכה ?	לכתחילה אסור.</p><p dir='rtl'>בדיעבד, לר&quot;מ אסור באכילה.</p><p dir='rtl'>לרבנן חרדל מותר, ובחרוסת מח' אמוראים בדעתם.</p><p dir='rtl'>והלכה כחכמים.	<br/>פסחים דף מ		
