#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם צריך לסדר הפרשה קודם שקורא בתורה?	"מדינא הבעל קריאה צריך לסדר הפרשה ב&#x27; וג&#x27; פעמים (תוס&#x27; מגילה ל&quot;א ע&quot;ב, תנחומא יתרו ט&quot;ו) [והגר&quot;א (ס&quot;ק א&#x27;) הביא ממדרש רבה (כי תשא מ&#x27;, ב&#x27;) ד&#x27; פעמים, ותי&#x27; הערוה&quot;ש (סעי&#x27; ב&#x27;) דהאי מדרש קאי כר&#x27; אחא ואנן קיי&quot;ל כרבנן דסברי ב&#x27; פעמים], אמנם כתב הב&quot;ח דמצוה מן המובחר דגם העולה יסדר אותה מתחילה ב&#x27; וג&#x27; פעמים דשמא יקראהו לעלות למחר (מ&quot;ב ס&quot;ק ג&#x27;)."	סימן קלט סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מהני שנים מקרא ואחד תרגום?	"כתב הבאה&quot;ט (ס&quot;ק א&#x27;) דיוצא בה, ומשמע דוקא בערב שבת (מ&quot;ב ס&quot;ק ג&#x27;, שעה&quot;צ ס&quot;ק ב&#x27;), אכן כתב הפר&quot;ח דזהו רק ב&#x27; פעמים וצריך לקרות עוד פעם [ומש&quot;ה ר&quot;ע במדרש לא עלה דרק קרא הפרשה ב&#x27; פעמים], ומ&quot;מ כתב הפמ&quot;ג (א&quot;א ריש הסימן) דנוהגין לסמוך על סתימת הרמ&quot;א דרק הבעל קריאה צריך לסדר (וכעין זה כתב הערוה&quot;ש סעי&#x27; ב&#x27;)."	סימן קלט סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לקרות לעלות לתורה מי שאינו יודע לקרות בתורה?	"האבודרהם (מובא בשו&quot;ע) כתב לא [ומשמע דצריך לידע לקרות בלי סיוע הבעל קריאה לכתחילה], והטור (לקמן סי&#x27; קמ&quot;א) מקיל אם יודע לקרות עם הבעל קריאה, והמג&quot;א (ס&quot;ק א&#x27;) הביא ממשאת בנימין דמותר לקרות בע&quot;פ עם הבעל קריאה, ולפי המהרי&quot;ל לקמן (בסעי&#x27; ג&#x27;) מותר לקרות אפי&#x27; סומא שאינו קורא כלל אלא סומך על שומע כעונה (מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ב), ומ&quot;מ אינו ראוי לקרותו לפרשת זכור ופרה (מ&quot;ב שם, שעה&quot;צ ס&quot;ק ו&#x27;)"	סימן קלט סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה יעשה אם ליכא כהן אחר אלא מי שאינו יודע לקרות?	"בשעת הדחק האבודרהם מקיל לקרות מלה במלה עם הבעל קריאה, אבל למעשה נוהגין להקל בכל גווני (מ&quot;ב ס&quot;ק ה&#x27;)"	סימן קלט סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם יכול לעלות לתורה בלי רשות?	"לא, ואפי&#x27; ראש הכנסת או החזן צריך לקרותו דאין אדם מבזבז לו,ועוד כדי שלא ליתי לאנצויי (ב&quot;י, מג&quot;א ס&quot;ק ב&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק ו&#x27;), אבל לגבי הבעל קריאה המחבר מקיל דיכול לעלות בלי רשות שהציבור כבר הרשוהו לקרות בתורה ומה לנו אם יברך נמי (ב&quot;י, מ&quot;ב ס&quot;ק ז&#x27;), אבל הרמ&quot;א סבר דאפי&#x27; הבעל קריאה אינו עולה בלי רשות, ומ&quot;מ אין קורין לו בשמו כיון שהוא עומד שם (מ&quot;ב ס&quot;ק ח&#x27;)"	סימן קלט סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	אם קראו אותו לתורה, האם צריך לעלות?	"כן, דאיתא בגמ&#x27; ברכות (נ&quot;ה ע&quot;א) שמי שנותנין לו ס&quot;ת לברך ואינו מברך מקצרים ימיו ושנותיו של אדם (מ&quot;ב ס&quot;ק א&#x27;) [ומש&quot;ה הקפיד רשז&quot;א שלא לסרב אם בקשו ממנו להיות הבעל קריאה (מ&quot;ב דרשו)], ואם יש לו סיבה מוצדקת וחשובה אינו בכלל מקצרין (עי&#x27; פסק&quot;ת אות א&#x27;)"	סימן קלט סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כיצד קוראים לתורה מי 1) שאביו מומר לע&quot;ז 2) שהוא שתוקי ואסופי?	"1) בשם אבי אביו, ואם איכא בושה לו [כגון בעיר שהיו קוראים בו בשם אביו לפני זה (מ&quot;ב ס&quot;ק ט&#x27;)] או אם מתיירא מהמומר מותר לקרותו בשם אביו (רמ&quot;א), ומ&quot;מ לא יקראהו בתארים (מ&quot;ב ס&quot;ק ט&#x27;) [ואם אבי אביו נמי מומר אין לקרותו בשם אבי אבי אביו דזה פסול גם בגט (פמ&quot;ג מש&quot;ז ס&quot;ק א&#x27;) {ויש לעיין לפי הא&quot;ר והערוה&quot;ש בסמוך}] 2) לפי הרמ&quot;א יקראהו בשם אביו אמו [אם אמו אמרה שהיא אמו קודם שנאסף (מג&quot;א ס&quot;ק ג&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק י&#x27;), א&quot;נ בשני רעבון או ע&quot;י עדים (פמ&quot;ג א&quot;א ס&quot;ק ג&#x27;)] ואם אינו מכיר אמו יקראהו בן אברהם, והט&quot;ז (ס&quot;ק א&#x27;) סבר דלעולם יקראהו בן אברהם משום חשש תקלה בגט [משא&quot;כ באבי אביו ליכא תקלה בגט (מחה&quot;ש)] (מ&quot;ב ס&quot;ק י&#x27;), אבל הערוה&quot;ש (סעי&#x27; ו&#x27;) הביא מהא&quot;ר דלא חיישינן לתקלה בגט שהרב יבדוק בשעת הגט."	סימן קלט סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם קוראים 1) סומא 2) עם הארץ, לתורה?	"1) המחבר סבר שאסור משום שאינו יכול לקרות בתורה בע&quot;פ, אבל הבאר הגולה [כ&quot;כ השו&quot;ע מהדורת פרידמאן, ודלא כשעה&quot;צ (ס&quot;ק ו&#x27;) וביה&quot;ל (סי&#x27; קמ&quot;א ד&quot;ה לבטלה) דמייחס הדברים להרמ&quot;א] הביא ממהרי&quot;ל דנוהגין לקרות בתורה סומא, ואפי&#x27; אם אינו קורא עם הבעל קריאה משום דסמכינן על שומע כעונה (מחה&quot;ש, מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ב) [והא דאמרינן דברים שבכתב א&quot;א רשאי לאומרם בע&quot;פ, כבר כתבו תוס&#x27; ישנים ביומא (ע&#x27; ע&quot;א) דהיינו רק למצוה מן המובחר וא&quot;כ סומא דא&quot;א בענין אחר מותר לכתחילה (ערוה&quot;ש סעי&#x27; ח&#x27;)] 2) אע&quot;פ שהב&quot;ח כתב דאינו ראוי לקרותו בתורה, כתב המג&quot;א (ס&quot;ק ד&#x27;) דנוהגין לקרותו [ומ&quot;מ בין בסומא בין בע&quot;ה אין לקרותם לפרשת זכור ופרה (מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ג, שעה&quot;צ ס&quot;ק ו&#x27;), ובדיעבד אם קראו סומא או ע&quot;ה לזכור ולפרה יכוון הבעל קריאה לצאת בברכתו ולהיות אחד מהעולים (הגר&quot;נ קרליץ, מ&quot;ב דרשו)]"	סימן קלט סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"בשנת תש&quot;פ היה מגיפה שנקראת קארונא וכל אחד צריך להתרחק מחבירו בערך ד&#x27; אמות, מה יעשה בקריאת התורה?"	"לכאורה יש ב&#x27; עצות, א&#x27; שכל אחד יאמר הברכה במקומו ורק ישמע להש&quot;ץ ויסמוך על המהרי&quot;ל דסומא מותר לברך, ב&#x27; הש&quot;ץ יעלה לכל העליות {אבל לא יעלה למפטיר דהוא כבר בירך לשביעי וכמ&quot;ש הרמ&quot;א לקמן (סי&#x27; רפ&quot;ב סעי&#x27; ה&#x27;) ומ&quot;ב (שם)} דכל הטעם שמחלקין העליות הוי משום ברוב עם וכמ&quot;ש הא&quot;ר (סי&#x27; רפ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ד). ולענ&quot;ד לגבי כהן ולוי עדיף שיאמרו הברכות במקומן אבל לגבי שאר העליות נראה דעדיף שהבעל קריאה יברך לכולם ולא יסמוך על המהרי&quot;ל. אמנם, במקום שצריכים לקרות מב&#x27; ספרי תורה ויש לו ב&#x27; ספרי תורה מבואר בביה&quot;ל (סי&#x27; רפ&quot;ב ד&quot;ה סעי&#x27; ה&#x27; ד&quot;ה אם) דאסור לקרוא השביעי למפטיר משום פגמו של ס&quot;ת הראשון וא&quot;כ עדיף שהמפטיר יאמר הברכות במקומו}"	סימן קלט סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם גוללין הס&quot;ת בשעת 1) ברכה ראשונה 2) ברכה אחרונה?	"1) ר&quot;מ סבר דצריך לגוללה כדי שלא יאמרו שהברכות נכתבין בתוכה, אבל קיי&quot;ל כר&#x27; יהודה דא&quot;צ לגוללה דידוע שאינן נכתבין בה, ומ&quot;מ כתבו תוס&#x27; דעדיף לגוללה אפי&#x27; לר&#x27; יהודה, אבל הב&quot;י כתב דעדיף להניחה פתוח משום טירחא דציבורא (וכ&quot;כ הגר&quot;א ס&quot;ק ט&quot;ז), והביה&quot;ל (ד&quot;ה ורואה) כתב נהרא נהרא ופשטיה [והערוה&quot;ש (סעי&#x27; י&quot;ב) משמע דעדיף להניחה פתוחה] {ומש&quot;כ המ&quot;ב (ס&quot;ק י&quot;ז) &quot;שאין צריך לגלול&quot; אע&quot;פ דקאי אדברי השו&quot;ע דס&quot;ל דעדיף להניחה פתוחה, מ&quot;מ נראה דנקט הלשון &quot;אין צריך&quot; לפי דברי עצמו דס&quot;ל בביה&quot;ל דנהרא נהרא ופשטיה} 2) צריך לגוללה (ב&quot;י), וביאר המ&quot;ב (ס&quot;ק י&quot;ז, ע&quot;פ מ&quot;ב עו&quot;ה) דליכא טירחא דציבורא למצוא מקום שצריך להתחיל לקרות, וגם העצם גלילה אין בו שהייה דבלא&quot;ה צריך לגוללה אח&quot;כ."	סימן קלט סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	אלו שנוהגין להניחה פתוחה בברכה ראשונה, האם טוב להפוך פניו?	"הכל בו הביא בשם י&quot;א דטוב להפך פניו כדי שלא יאמרו שהברכות כתובין בתורה, והוסיף הדרכ&quot;מ דיהפך לצד שמאל שהוא ימין השכינה {ונראה שהדרכ&quot;מ לשיטתו לעיל בסי&#x27; צ&quot;ז איך מיישב הסתירה מסי&#x27; קכ&quot;ג, ע&quot;ש} והערוה&quot;ש (סעי&#x27; י&quot;ג) השיג על טעם הדרכ&quot;מ דדוקא בשעת התפילה אמרינן דהוא עומד בפני המלך אבל בעלמא יש חשיבות להימין, אלא פי&#x27; דיהפך לצד שמאל מפני שהבעל קריאה עומד שם, אבל בברכה אחרונה יהפך לצד ימין, אבל הט&quot;ז (ס&quot;ק ד&#x27;) והב&quot;ח סברי דאינו נכון להפך פניו דנראה כאילו אינו מברך על מה שיקרא, אלא טוב יותר להעצים עיניו (חיי&quot;א, מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ט)"	סימן קלט סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם צריך לראות מקום שיקראו הבעל קריאה קודם שיברך?	"איתא בגמ&#x27; דרואה, וביאר האבודרהם שרואה מקום שמתחיל בו, וכן פסק השו&quot;ע"	סימן קלט סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם טוב לכרוע בשעת ברכת התורה?	"הלחם חמודות סבר לא, אבל המג&quot;א (ס&quot;ק ו&#x27;) הביא מרוקח לכרוע דאין כוונתו לשחות בברכה אלא לכבוד התורה, והוסיף הא&quot;ר דעכ&quot;פ לא ישחה גם בסוף הברכה דאז יהא נראה כאילו מוסיף על הכריעות (מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ט) {ועי&#x27; בביה&quot;ל לעיל (סי&#x27; קי&quot;ג) דהביא אסמכתא מפסוק לכריעה}"	סימן קלט סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם ברכות התורה דאורייתא?	"כתב הבאר שבע (סוטה מ&quot;א ע&quot;ב) דהברכה ראשונה דאורייתא, וביאר המג&quot;א (ס&quot;ק ה&#x27;) דהיינו כשלא ברכו בשחרית דאם ברכו בשחרית לכו&quot;ע אינו אלא תקנת חכמים בשביל כבוד התורה [ובאמת, אפי&#x27; אם לא ברכו בתורה יש מח&#x27; ראשונים אם ברכת התורה מדאורייתא, עי&#x27; לעיל סי&#x27; מ&quot;ז] (מ&quot;ב ס&quot;ק ט&quot;ו)"	סימן קלט סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה היה התקנה ראשונה בברכת התורה?	"בתחילה תקנו שרק הראשון יברך לפניה והאחרון יברך אחריה, אבל לאחר שהיו נכנסים ויוצאים שלא שמעו הברכות ואמרו שלא צריך לברך לפניה ולאחריה תקנו שכל אחד ואחד יברך לפניה ולאחריה (גמ&#x27; מגילה כ&quot;א ע&quot;ב, ורש&quot;י שם, מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ד), והוסיף הערוה&quot;ש (סעי&#x27; י&quot;א) דבזמנינו שיש בעל קריאה פשוט דכל עולה צריך לברך מעצמו דאל&quot;כ במה ניכר שעולים לתורה."	סימן קלט סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם טעה ובירך 1) אשר נתן לנו בראשונה 2) אשר בחר בנו באחרונה?	"1) אם נזכר קודם שאמר השם בהחתימה יתחיל מאשר בחר בנו, ואם כבר אמר השם יסיים הברכה ויאמר אשר בחר בנו בברכה אחרונה (מג&quot;א ס&quot;ק ה&#x27; בשם הבאר שבע, מ&quot;ב ס&quot;ק ט&quot;ו) [והמהרי&quot;ל סבר דלעולם צריך לברך אשר בחר בנו בראשונה, אבל לא קיי&quot;ל כוותיה (שעה&quot;צ ס&quot;ק ט&#x27;)] {אכן, צ&quot;ע קצת במה שכתב המ&quot;ב דאם כבר אמר השם יסיים הברכה, לכאורה עדיף לומר למדני חוקיך כדי לצאת שיטת המהרי&quot;ל, ויש לדחות דאה&quot;נ, והמ&quot;ב מצטט לשון הדה&quot;ח דאינו חושש להמהרי&quot;ל, אבל לפי מש&quot;כ השעה&quot;צ (ס&quot;ק ט&#x27;) דיש מקום לחוש להמהרי&quot;ל לכאורה עדיף לסיים למדני חוקיך, וצ&quot;ע למעשה, ועי&#x27; להלן} [והשערי אפרים סבר דלעולם צריך לחזור ולברך אשר בחר בנו (פסק&quot;ת אות י&quot;א)] 2) אם נזכר קודם שאמר השם בחתימת הברכה יתחיל אשר נתן לנו, ואם נזכר אחר שסיים הברכה צריך לחזור ולברך אשר נתן לנו, ואם נזכר אחר שאמר השם יאמר מיד אלוקינו מלך העולם אשר נתן לנו וכו&#x27; {וזה ודאי צ&quot;ע דלמה יעשה חצי ברכתו לבטלה, הו&quot;ל לסיים למדני חוקיך, ושוב מצאתי דכן הקשה מ&quot;ב עו&quot;ה, וצ&quot;ע למעשה, והר&quot;י באק רצה לתרץ דנניח דאם מפסיק שלא מענין הברכה מיד אחר תיבת בא&quot;י אמ&quot;ה, צריך לחזור ולברך, י&quot;ל חידוש דנהי דאמרינן דאם התחיל אשר בחר בנו במקום אשר נתן לנו דאין זה הפסק ויכול לתקנו, מ&quot;מ אם הוסיף נמי למדני חוקיך שהוא שלא מענינא כלל [אע&quot;פ שהוא בקשה על לימוד התורה (רד&quot;ק), מ&quot;מ ברכת התורה דאשר נתן לנו ואשר בחר בנו אינם בקשות] וממילא הוי הפסק ולא נחשב כהפסק באמצע הברכה אלא בתחילת הברכה, ודו&quot;ק. ולפי&quot;ז מיושב נמי הקושיא לעיל} [והשערי אפרים סבר דיוצא באשר בחר בנו גם באחרונה (פסק&quot;ת שם)]"	סימן קלט סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם צריך לכסות הכתב בין גברא לגברא?	"השו&quot;ע כתב דנוהגין לכסות הכתב [דאינו כבוד התורה להניחה פתוחה עד שיבא אחר (לבוש, מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ב)], אבל הרמ&quot;א כתב דנוהגין לגלול הס&quot;ת ולא סגי בכיסוי בעלמא (מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;א) {וצ&quot;ע מיו&quot;ד סי&#x27; רע&quot;ז והב&quot;ח שם דמשמע דסגי בכיסוי בעלמא, ותי&#x27; הר&quot;י באק דהכא מיירי בקריאה בציבור ואיכא גנאי טפי ולהכי ס&quot;ל להרמ&quot;א דבעי גלילה בדוקא}, ואם גולל הס&quot;ת וגם יכסה אותה הוי טירחא יתירה חוץ משעת קדיש דאז מסתלק מן הקריאה (ט&quot;ז ס&quot;ק ו&#x27;), וה&quot;ה בכל זמן שיש אריכות בין גברא גברא כגון שמזמרין לחתן או שמאריכין במי שברך (מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;א)"	סימן קלט סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם צריך לברך 1) ברכו 2) ברכת התורה, בקול רם?	1) כן, ואם לא שמעו עשרה יש לו לחזור ולומר ברכו עוד הפעם 2) הרבינו יונה סבר דהוא לעיכובא לברך בקול רם [והמאירי (שהובא בביה&quot;ל ד&quot;ה והברכה) משמע דכל אחד ואחד צריך לשמוע הברכות ולא סגי במה שישמעו עשרה (הר&quot;י באק)], אבל הביה&quot;ל (שם) מסיק כמהר&quot;י אבוהב דאע&quot;פ שצריך לברך בקול רם, מ&quot;מ בדיעבד אמרינן ספק ברכות להקל ולא יברך עוד פעם 	סימן קלט סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בקדיש?	"כתב המג&quot;א (ס&quot;ק י&#x27;) דצריך ליזהר שעשרה ישמעו הקדיש וברכו דהם נמי דברים שבקדושה (מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ד)"	סימן קלט סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה יענה אם לא שמע העולה אומר ברכו?	"אם שומע הציבור שעונים ברוך ה&#x27;, גם הוא יכול לענות ברוך ה&#x27;, ואם שומע העולה כשחוזר ואומר ברוך ה&#x27;, יענה אמן (רמ&quot;א, מ&quot;ב לעיל סי&#x27; נ&quot;ז) {וק&quot;ק לשון הרמ&quot;א דמשמע דעונה אמן אפי&#x27; אם לא שמעו עשרה את החזן}"	סימן קלט סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם שכח לומר ברכו?	"אחר שגמר הברכה אינו יכול לומר ברכו [ואם נזכר באמצע הברכה יש בזה מח&#x27; אחרונים] (מ&quot;ב דרשו)"	סימן קלט סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם העולה צריך לחזור ולומר ברוך ה&#x27;?"	"אע&quot;פ שכבר אמר המבורך ולא הוציא עצמו מן הכלל, אפ&quot;ה צריך להחזיר עצמו להכלל לגמרי ולומר ברוך ה&#x27; וכו&#x27; (טור)"	סימן קלט סעיף ז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה יעשה אם בירך ברכת התורה, וקודם שאמר שום פסוק קראהו לעלייה לתורה?	"צריך לחזור ולברך ברכת התורה משום שכך תקנו, ומ&quot;מ יקרא פסוק אחד בינתים [ואם אין רוצים להמתין לו, אע&quot;פ שמדינא מותר לו לעלות מ&quot;מ כתב הב&quot;ח דעדיף שיקרא אחר במקומו כדאשכחן בר&quot;ע דלא רצה לעלות משום שלא חזר על הפרשה ג&#x27; פעמים, אבל דבר זה אינו מצוי כלל] (מג&quot;א ס&quot;ק י&quot;א, מ&quot;ב ס&quot;ק ל&#x27;), ועדיף לברך אשר קדשנו וכו&#x27; והערב וכו&#x27; קודם שיעלה לתורה (פמ&quot;ג מש&quot;ז סי&#x27; מ&quot;ז ס&quot;ק י&#x27;, א&quot;א ריש סימן קל&quot;ה, מ&quot;ב דרשו)"	סימן קלט סעיף ח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם קראוהו לתורה ועדיין לא בירך ברכת התורה?	"יוצא ברכת אשר בחר בעלייתו לתורה, ומ&quot;מ עדיין צריך לברך אשר קדשנו וכו&#x27; והערב נא אח&quot;כ [משא&quot;כ באהבה רבה א&quot;צ לברך כלל אח&quot;כ] (ב&quot;ח, מג&quot;א ס&quot;ק י&quot;ב, מ&quot;ב ס&quot;ק ל&quot;ב) [ומכאן משמע דאע&quot;פ שצריך לברך כל ג&#x27; ברכות של ברכות התורה, אפ&quot;ה מותר ללמוד קודם שאמר כל ג&#x27; ברכות (הר&quot;י באק, פסק&quot;ת אות י&quot;ד)]"	סימן קלט סעיף ט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מתי ינענע התורה?	"בשעה שאומר ונתן לנו את תורתו, וכן כשאומר ונתן לנו תורת אמת (מטה משה, מג&quot;א ס&quot;ק י&quot;ב), להורות שזו היא תורתינו {ומשמע דמנענע בתיבת תורה, וכ&quot;כ פסק&quot;ת (אות י&#x27;)}, והיינו שיגביה העמודים קצת (ערוה&quot;ש סעי&#x27; י&quot;ד)"	סימן קלט סעיף ט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו הפירוש בברכה האחרונה?	"אשר נתן לנו תורת אמת [היא תורה בכתב] וחיי עולם נטע בתוכנו [היא תורה שבע&quot;פ] (עי&#x27; חגיגה ג&#x27; ע&#x27;&#x27;ב), ויש מ&#x27; תיבות בהשתי ברכות כנגד מ&#x27; יום שעמד משה רבינו בהר סיני (טור), ונאה לברכו אחר שקורא בתורה דאנו זוכין לחיי עולם ע&quot;י לימוד התורה (ערוה&quot;ש סעי&#x27; י&#x27;), וגם להורות דא&quot;א לתורה שבכתב בלא תורה שבע&quot;פ לפרשה (כה&quot;ח ס&quot;ק נ&quot;ד)."	סימן קלט סעיף י		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	למה פותח בברוך?	"תרצו תוס&#x27; בברכות (מ&quot;ו ע&quot;א) לפי שבתחילה רק בירכו ברכה אחת בתחילה ובסוף והיה הפסק גדול, ועכשיו שתקנו לברך כל עולה ועולה לא זזה ממקומן (ב&quot;י)"	סימן קלט סעיף י		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם צריך לאחוז הס&quot;ת בידיו בשעת הברכות והקריאה?	"הבעל המנהיג הביא ראיה מגמ&#x27; סוכה (מ&quot;א ע&quot;ב) דאנשי ירושלים הניחו לולביהם בשעת קרה&quot;ת, ש&quot;מ שצריכים לאחוז הס&quot;ת, וכן מרומז בפסוק לא ימוש ספר התורה הזה מפיך משמע שתופסה בידו (מדרש רבה, ב&quot;י), והוסיף המג&quot;א (ס&quot;ק י&quot;ג) מהאריז&quot;ל דיש לאוחזה בשתי ידיו בשעת ברכו אבל בשעת הברכות יסיר השמלאית להגביר הימין, ובשעת הקריאה בשתי ידיו (עטרת זקנים, ב&quot;ח, ט&quot;ז ס&quot;ק ט&#x27;) {ונראה דזהו כשעולה הוא הבעל קריאה אבל עכשיו נוהגין שהעולה אוחזו בימינו והבעל קריאה בשמאלו} [ויש סוברים דיאחוז בגויל ע&quot;י מפה] (מ&quot;ב ס&quot;ק ל&quot;ה)"	סימן קלט סעיף יא		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה יאמר למי שמסיים לקרות בתורה?	"חזק ואמץ שכתוב בסוף הפסוק לא ימוש וגו&#x27; (ב&quot;י, רמ&quot;א) {ויש לעיין אם זהו דוקא כשעולה הוא נמי הבעל קריאה}, והערוה&quot;ש (סעי&#x27; ט&quot;ו) כתב דמש&quot;ה נוהגין לומר חזק חזק ונתחזק כשמסיימים הספר (וכ&quot;כ הלבוש סי&#x27; תרס&quot;ט), ונכון לומר חזק ג&#x27; פעמים שהוא בגימטריא משה (וכ&quot;כ א&quot;ר סי&#x27; תרס&quot;ט) [אבל העולה עצמו לא יאמר חזק וכמ&quot;ש לקמן בסי&#x27; ק&quot;מ]"	סימן קלט סעיף יא		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם צריך לנשק הס&quot;ת?	"המג&quot;א (ס&quot;ק י&quot;ד) הביא מספר חסידים לנשק הס&quot;ת אחר הקריאה (מ&quot;ב ס&quot;ק ל&quot;ה) [והיינו אחר גמר הברכה (שערי אפרים שער ד&#x27; סעי&#x27; כ&quot;ב)], והערוה&quot;ש (סעי&#x27; ט&quot;ו) כתב דנוהגין לנשקה בטלית או מפה קודם הברכה נמי להראות חביבותה אצלינו, אמנם צריך ליזהר שלא למחוק האותיות אלא יגע בצד היריעה (פסק&quot;ת אות י&#x27;)."	סימן קלט סעיף יא		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה יעשה אם נזדמן לו רוק בפיו?	ירוק [מן הצד ולא כנגד התורה] ואח&quot;כ ינשק (מג&quot;א ס&quot;ק י&quot;ד, מ&quot;ב ס&quot;ק ל&quot;ה)	סימן קלט סעיף יא		
