#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	גבי ביעור חמץ וע&quot;ז, האם צריכים גם פירור או שחיקה וגם הטלה לים או סגי בחד ומדוע ?	"לרבה בע""ז ההולכת לים המלח סגי בהטלה לבד. בחמץ דלשאר מימות בעי שחיקה.<p></p><p dir=""rtl"">לרב יוסף בע""ז שאינה נמאסת צריכים שחיקה, בחמץ הנמאס א""צ.</p>"	<br/>פסחים דף כח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	הברייתא דגבי חמץ מפרר ומטיל לים, היכי א&quot;ש לרב יוסף דחמץ לא בעי פירור ?</p><p dir='rtl'>ואיך יפרש רבה את הברייתא דגבי ע&quot;ז בעינן שחיקה ?	"לרב יוסף - בחיטים שאינם נמאסות וצריך לפזרן.<p></p><p dir=""rtl"">לרבה - במשליך ע""ז לשאר מימות שאינם ים המלח.</p>"	<br/>פסחים דף כח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	בגמ' הקשו דמתני' דחמץ של ישראל אחר הפסח אסור בהנאה, ושל נכרי מותר בהנאה, לא כר' יהודה, ולא כר&quot;ש, ולא כר&quot;י הגלילי. מה דעת התנאים הנ&quot;ל, ומ&quot;ט לא א&quot;ש במתני' לסברת הקושיא ?	ר' יהודה - אסר חמץ אחר הפסח בהנאה, ומשמע דאף של נכרי. ומתני' התירה של נכרי.</p><p dir='rtl'>ר&quot;ש - התיר לגמרי אחר הפסח, ואף של ישראל.</p><p dir='rtl'>ריה&quot;ג - התיר אף בפסח גופיה להנות מחמץ. וכ&quot;ש דלא א&quot;ש המשנה שאסרה אף אחר הפסח.	<br/>פסחים דף כח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה דין חמץ בזמנו, ולפני ואחרי זמנו לר' יהודה, ומנ""ל?<p></p><p dir=""rtl"">ומה הדין לר""ש ומנ""ל?</p>"	קודם זמנו ואחר זמנו בלאו, בזמנו גם יש כרת.</p><p dir='rtl'>דכתיבי ג' לאווין, אחד לזמנו, אחד קודם זמנו, ואחד אחר זמנו.</p><p dir='rtl'>לר&quot;ש קודם זמנו ואחר זמנו ולא כלום, דאיתקש לאכילת מצה.	<br/>פסחים דף כח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ר' יהודה יליף איסור בחמץ קודם ואחר זמנו מדכתיבי ג' קראי, מה עביד ר&quot;ש בהני קראי ?</p><p dir='rtl'>ומה עונה ע&quot;ז ר' יהודה ?	"לר""ש מחמצת קמ""ל אף נתחמץ מחמת ד""א. ור' יהודה יליף לה מדאפקיה בלשון מחמצת.<p></p><p dir=""rtl"">ולא תאכל חמץ קמ""ל דאיסור חמץ בפסח מצרים יום אחד, מדסמיך לא תאכל להיום אתם יוצאים.</p><p dir=""rtl"">ור' יהודה יליף לה מדסמכיה. א""נ סמוכים לא דריש, ול""ל האי דרשא כלל.</p>"	<br/>פסחים דף כח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ר&quot;ש יליף להתיר חמץ קודם ואחר זמנו, מההיקש למצה. מה עונה ע&quot;ז ר&quot;י, ומה משיבו ר&quot;ש ?	לר&quot;י המצה הוקשה לחמץ, לקובעה חובה בזה&quot;ז. ור&quot;ש יליף מבערב תאכלו מצות.</p><p dir='rtl'>לר&quot;י בערב לטמא והיה בדרך רחוקה, ולר&quot;ש הנו ל&quot;צ קרא דלא גרעי מערל ובן נכר.</p><p dir='rtl'>ולר&quot;י כתיב בהאי וכתיב בהאי.	<br/>פסחים דף כח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מדוע לא למדו לקבוע אכילת מצות חובה מקרא דשבעת ימים מצות תאכלו ושאר קראי (רש&quot;י) ?	התם לא איירי בחיוב אכילה, אלא שיאכל מצה ולא חמץ, ואם אינו רוצה לאכול כלום הרשות בידו. דהא כתיב ז' ימים, ושאר ימים ודאי האכילה רשות.	<br/>פסחים דף כח		
