#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	פז. 1 'כתב לה נדר ושבועה אין לי עליך אין יכול להשביעה' על איזה דבר אינו יכול להשביעה?	"רב יהודה אמר רב על אפטרופא שנעשית בחייו אבל על פוגמת כתובה יכול להשביעה, ור&quot;נ אמר רבה בר אבוה אפ' על פוגמת כתובתה &lt;ע&quot;פ רש&quot;י&gt;.<p dir=""rtl"">רב מרדכי טען והסכים עמו רב אשי שלא יתכן לומר מאפטורפא שהרי אינה יודעת שיושיבה אפטרופא ואינה מבקשת שיכתוב לה.</p>"	כתובות פז.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	פז. 2 הלכה מקבר בעלה וכו' ואם נעשית אפוטרופי' יורשין משביעין אותה על העתיד לבא ואין משביעין אותה על שעבר' האם משביעים גם על בין מיתה לקבורה ומדוע?	לרב יהודה אמר רב משביעים (שזה שייך כבר ליורשים), ולרב מתנה אין משביעים דאמרי נהרדעא לכרגא מזוני וקבורה מזבינן בלא אכרזתא.	כתובות פז.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	פז. 3 אמר לאשתו 'לא נדר ולא שבועה', 'נקי נדר נקי שבועה', בנכסי, ובנכסיא אילין, האם הוא או יורשיו יכולים להשביעה ומדוע?	"לר' חייא: לא נדר ולא שבועה - הוא אינו יכול והיורשים יכולים. נקי נדר נקי שבועה - רבה בשמו פ' מנקית משבועתא ולכן אף היורשים אינם יכולים להשביעה, ורב יוסף בשמו פ' נקי עצמך בשבועה ובין הוא ובין היורשים יכולים להשביע.<p dir=""rtl"">לר' זכאי: אין לחלק בין לא נדר לבין נקי נדר, אלא בשניהם אם אמר מנכסי היורשים משביעים, מנכסיא אילין אף היורשים אין משביעים.</p><p dir=""rtl"">אבא שאול בן אמא מרים וכן פסק שמואל להלכה: מעיקר הדין בין הוא ובין היורשים לעולם אין משביעים, אבל מה אעשה שאמרו חכמים הבא לפרע מנכסי יתומים לא יפרע אלא בשבועה (דעת הר&quot;ח שאפ' אם אמר מפורש לי וליורשי, אבל להרי&quot;ף אם אמר מפורש אין משביעים).</p>"	כתובות פז.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	פז: 1 'הפוגמת כתובתה לא תפרע אלא בעדים' מדוע?	"סבר רמי בר חמא למימר שבועה דאורייתא מדין מודה במקצת.<p dir=""rtl"">דחה אותו רבא שהיא נשבעת ונוטלת ועוד דהוי שבעוה על כפירת שיעבוד קרקעות לכן אמר מדרבנן דפרע דייק דמיפרע לא דייק וחייבו אותה שבועה כדי שתדייק.</p>"	כתובות פז:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	פז: 2 פוגמת כתובתה בעדים, פחות פחות משווה פרוטה, האם נוטלת השאר רק בשבועה ומה הצדדים?	"שניהם לא נפשטו.<p dir=""rtl"">בעדים - הסתפקו האם אומרים שאם היה משלים גם היה עושה בעדים או שהעדים מתחילה סתם הזדמנו.</p><p dir=""rtl"">פחות פחות משווה פרוטה - הסתפקו האם כיון שכל כך מדייקת ש&quot;מ שאומרת אמת או דלמא שהיא מערימה.</p>"	כתובות פז:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"פז: 3 פוחתת כתובתה האם גובה שלא בשבועה?<p dir=""rtl"">[מדוע השטר אינו פסול לגמרי?]</p>"	"גובה שלא בשבועה שהרי אינה מודה במקצת.<p dir=""rtl"">השטר אינו פסול, באומרת אמנה היה בינינו.</p>"	כתובות פז:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"פז: 4 'עד אחד מעידה שהיא פרועה לא תפרע אלא בשבועה' האם שבועה זו דאורייתא או דרבנן?<p dir=""rtl"">ומה יעשה שודאי יהיה שבועה דאורייתא?</p>"	"סבר רמי בר חמא שהוי שבועה דאורייתא ככל עד אחד דכתיב &quot;לא יקום עד אחד באיש לכל עון וגו'&quot; אבל קם לשבועה, א&quot;ל רבא שכאן היא נשבעת ונוטלת ועוד הוי כפירת שיעבוד קרקעות שאין נשבעים עליהם, לכן אמר רבא מדרבנן כדי להפיס דעתו של בעל.<p dir=""rtl"">אם רוצה להביאה לשבועה דאורייתא - רב פפא אמר מביא לה עוד פעם כתובה בעד אחר והכתובה הראשונה הוי מלוה ע&quot;פ עד אחד, רב ששיא בריה דרב אידי אמר שיכולה לכפור בשניהם שעל כל אחד יש רק עד אחד, לכן יביא פעם שניה בפני הראשון ועוד אחר והוסיף רב אשי שמודיע שזה על הכתובה הראשונה שלא תוכל לטעון שתי כתובות היו לי.</p>"	כתובות פז:		
