#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מא. 1 מאי איכא בין שבועה דאוריתא לשבועה דרבנן (3)?	"מיפך שבועה, בדאוריתא לא מפכינן ובדרבנן מפכינן.<p dir=""rtl"">למר בר רב אשי אף בדאוריתא מפכינן, איכא ביניהו בדאוריתא נחתינן לנכסיה ובדרבנן לא.</p><p dir=""rtl"">לר' יוסי אף בדרבנן נחתינן, איכא ביניהו דבדאוריתא משביעים את שכנגדו חשוד ובדרבנן לא משביעים דלא עבדינן תקנתא לתקנתא.</p>"	שבועות מא.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מא. 2 החייב שבועה דרבנן ולא נשבע מה ב&quot;ד עושים לו?	"ר' יוסי סבר נחתינן לנכסיה.<p dir=""rtl"">חכמים סברו דלא נחתינן, אמר רב אשי משמתינן ליה, א&quot;ל רבינא לרב אשי האי נקטיה בכובסיה דנשבקיה לגלימיה הוא, אלא משמתינן ליה עד דמטי זמן נגדיה ונגדינן ליה ושבקינן ליה.</p>"	שבועות מא.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מא. 3 המוציא שטר על חברו והלא טעון פרוע האם משביעים אותו?	"בסתם חייב לשלם ולא משביעים את המלוה, אבל אם הלוה מבקש שישבע משביעים אותו.<p dir=""rtl"">צורבא מרבנן לא משביעים אותו ועל כן לא מזדקקין לה לדינא כלל.</p>"	שבועות מא.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מא. 4 המלוה את חברו בעדים, א&quot;ל אל תפרעני אלא בעדים, האם חייב לפרוע לו בעדים וכיצד הלכה?	"רב יהודה מתני: המלוה את חברו בעדים רב אסי אמר צריך לפרעו בעדים ושמואל אמר יכול לאמר פרעתיך בפני פלוני ופלוני והלכו למדינת הים.<p dir=""rtl"">רב יוסף מתני: הלואו בעדים ודאי אין צריך לפרעו בעדים, אמר לו מפורש אל תפרעני אלא בעדים רב אסי אמר צריך לפרעו בעדים, ושמואל אמר יכול לומר שהלכו למדינת הים, תלה את זה שמואל כתנאי והוא כדעת ריב&quot;ב אבל דעת ת&quot;ק כרב אסי.</p><p dir=""rtl"">רב אחא אמר שאין לתלות את המחלוקת תנאים שאמר לו בשעת ההלואה, אלא בשעת התביעה.</p><p dir=""rtl"">אמר רב פפי משמיה דרבא הלכתא המלוה את חבירו בעדים צריך לפורעו בעדים, ורב פפא משמיה דרבא אמר אין צריך לפורעו בעדים ואם אמר אל תפרעני אלא בעדים צריך לפורעו בעדים, ואם אמר לו פרעתיך בפני פלוני ופלוני והלכו להם למדינת הים נאמן (וי&quot;ג אינו נאמן וראה ברמב&quot;ם אריכות דברים). </p>"	שבועות מא.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מא. 5 המלוה את חברו ואח&quot;כ תבעו בעדים או שאמר לו אל תפרעני אלא בעדים האם צריך לפרעו בעדים?	"תבעו בפני עדים שנינו במשנה שאין צריך לפרעו בעדים.<p dir=""rtl"">א&quot;ל בשעת תביעה אל תפרעני אלא בעדים - לרב אחא תלוי במחלוקת תנאים, דלת&quot;ק לא יפרע לו אלא בעדים ולריב&quot;ב יכול לומר פרעתיך בפני פלני ופלוני והלכו למדינת הים (ולרב יהודה לשמואל לכאורה לכו&quot;ע אין צריך לפרעו בעדים).</p><p dir=""rtl""></p>"	שבועות מא.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מא: 1 האומר לחברו אלא תפרע לי אלא בפני ראובן ושמעון ופרע בפני אחרים האם החוב פרוע?	אביי אמר שנפטר שהרי פרע בפני שנים, רבא אמר להכי אמר דוקא אותם כדי שלא ידחה אותו. (לרש&quot;י אפ' העדים כאן יכול לומר עדי שקר הם, אבל לר&quot;ח וכן נראה לר&quot;י דוקא שאמר שהלכו למדינת הים ואינם לפנינו להעיד, אבל אם הם מעדים שפרע ודאי אין להחזיקם בשקר.)	שבועות מא:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מא: 2 ההוא שאמר לחברו אל תפרע לי אלא בפני שנים דתנו הלכתא, לבסוף פרעו בפני עצמו והמלוה מודה שפרע אלא שאומר שהיה בתורת פקדון, האם החוב נפרע?	אמר רב נחמן כיון שמודה שקיבל את הכסף הוי פרעון ואם רוצה לקיים את התנאי שיביא את הכסף לפני רב נחמן ורב ששת (כתבו תוס' בדיחותא בעלמא ולא משום שצריך לקיים תנאו).	שבועות מא:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מא: 3 הלוה מחברו ואמר לא לויתי והביא המלוה עדים שלוה ופרע האם חייב לו ומדוע?	אביי סבר שאינו חייב שהרי חיובו ע&quot;פ העדים והם אומרים שפרע ורבא אמר כל האומר לא לותי כאומר לא פרעתי וחייב משום הודאת פיו.	שבועות מא:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מא: 4 הלוה מחברו ואמר שפרע בפני פלוני ופלוני והם אומרים שלא נפרע בפניהם האם הוחזק כפרן ומדוע?<p dir=""rtl"">האומר לחברו שפרע לו עפצי בשווי שש מאות והמלוה אומר שהיו שווים ארבע מאות וכן באו עדים שכך היה שווה האם הוחזק כפרן ומדוע?</p>"	"בעדים - רב ששת סבר שהוחזק כפרן א&quot;ל רבא כל מילתא דלא רמיא עליה דאיניש לאו אדעתיה.<p dir=""rtl"">בעפצי - גם רבא מודה שהוחזק כפרן דקיצותא דתרעא מידכר דכרי אינשי.</p>"	שבועות מא:		
