#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	יג. 1 פר המשיח ופר העדה, פר העלם דבר של ציבור ופר ע&quot;ז, פר ע&quot;ז ושעיר ע&quot;ז, שעיר ע&quot;ז ושעיר נשיא, שעיר נשיא ושעירת יחיד, שעירת יחיד וכבשת יחיד, מי קודם למי ומדוע?	"פר המשיח ופר העדה - פר המשיח קודם, בברייתא אחת איתא דכתיב &quot;ושרף אותו כאשר שרף את הפר הראשון&quot; שיהיה ראשון לכל דבריו, ובברייתא אחרת איתא דין הוא שיקדים מכפר למתכפר וכן מצאנו ביוה&quot;כ &quot;וכפר בעדו ובעד ביתו ובעד כל קהל ישראל&quot;.<p dir=""rtl"">פר העלם דבר של ציבור ופר ע&quot;ז&nbsp;&nbsp;- פר העלם דבר קודם, שחטאת קודמת לעולה בכל מקום דכתיב &quot;והקריב את אשר לחטאת ראשונה&quot;.</p><p dir=""rtl"">פר ושעיר של ע&quot;ז&nbsp;&nbsp;- הפר קודם אפי' שהוא עולה, במערבא בשם רבא בר מרי אמרו דחטת ע&quot;ז כתיבה חסר א' לומר שהעולה קודמת, רבא אמר &quot;כמשפט&quot; כתיב בה (לפי סדר כתיבתם).</p><p dir=""rtl"">שעיר ע&quot;ז ושעיר נשיא - ע&quot;ז קודם שהוא של ציבור.</p><p dir=""rtl"">שעיר ושעירה - שעיר קודם שהוא של מלך.</p><p dir=""rtl"">שעירה וכשבה&nbsp;&nbsp;- י&quot;א שעירה עדיפא שנתרבה אצל ע&quot;ז ביחיד, וי&quot;א כשבה עדיפא שכן נתרבתה באליה.</p>"	הוריות יג.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	יג. 2 עומר וכבש הבא עמו, לחם וכבשים, מי קודם למי ומדוע?	עומר קודם לכבש הבא עמו, שתי הלחם קודמים לכבשים הבאים עמהם, זה הכלל דבר הבא בגין ליום קודם לדבר הבא בגין לחם.	הוריות יג.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"יג. 3 במה האיש קודם לאשה ובמה האשה קודמת לאיש?<p dir=""rtl"">היה הוא ואביו ורבו ואמו בשבי מי קודם לצאת?</p>"	"האיש קודם לאשה להחיות ולהשב אבדה, והאשה קודמת לאיש לכסות ולהוציא מבית השבי, בזמן ששניהם עומדים בקלקלה האיש קודם לאשה.<p dir=""rtl"">היה הוא ואביו ורבו בשבי - הוא קודם לרבו, ורבו קודם לאביו, אמו קודמת לכולם.</p>"	הוריות יג.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	יג. 4 מי קודם למי להוציא מבית האסורין (וכדו') חכם, מלך, כה&quot;ג, נביא, משוח בשמן, מרובה בגדים, משיח שעבר מחמת קריו או מומו, משוח מלחמה סגן אמרכל, גזבר, ראש בית אב, כהן הדיוט, ומנין (למי שמבואר בבריתא)?	"חכם קודם למלך - חכם שמת אין לנו תמורתו מלך שמת כל ישראל ראוים למלוכה.<p dir=""rtl"">מלך קודם לכה&quot;ג - דאמר דוד &quot;ויאמר המלך קחו עמכם את עבדי אדוניכם&quot; (הרי שקרא להם עבדיו).</p><p dir=""rtl"">כה&quot;ג קודם לנביא - שנאמר &quot;ומשח אותו שם צדוק הכהן ונתן הנביא&quot; הקדים צדוק לנתן, ואומר &quot;שמע נא יהושע הכהן הגדול אתה ורעיך וגו' כי אנשי מופת המה&quot; ואנשי מופת הם נביאים דכתיב &quot;ונתן אליך אות או ממופת&quot;.</p><p dir=""rtl"">משוח בשמן המשחה קודם למרובה בגדים, מרובה בגדים קודם למשיח שעבר מחמת קריו, משיח שעבר מחמת קריו קודם לעבר מחמת מומו, עבר מחמת מומו קודם למשוח מלחמה, משוח מלחמה קודם לסגן, סגן קודם לאמרכל פי' אמר כולא, אמרכל קודם לגזבר, גזבר קודם לראש משמר, ראש משמר קודם לראש בית אב, ראש בית אב קודם לכהן הדיוט.</p>"	הוריות יג.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	יג. 5 מי קודם סגן או משוח מלחמה לטומאה ולהחיותו?	"לטומאה - עדיף שיטמא משוח מלחמה ולא סגן שאם יארע פסול בכה&quot;ג יוכל להכנס תחתיו.<p dir=""rtl"">להחיותו - משוח מלחמה קודם לסגן.</p>"	הוריות יג.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"יג. 6 'כהן קודם ללוי לוי לישראל ישראל לממזר וממזר לנתין ונתין לגר וגר לעבד משוחרר' מדוע?<p dir=""rtl"">ומנין לממזר ת&quot;ח שקודם לכה&quot;ג ע&quot;ה?</p>"	"כהן קודם ללוי - &quot;בני עמרם אהרן ומשה ויבדל אהרן להקדישו קדש קדשים&quot;.<p dir=""rtl"">לוי לישראל - &quot;בעת ההיא הבדיל ה' את שבט הלוי וכו'.</p><p dir=""rtl"">ישראל לממזר - זה מיוחס וזה אינו מיוחס.</p><p dir=""rtl"">ממזר לנתין - זה מטפה כשרה וזה מטפה פסולה.</p><p dir=""rtl"">ונתין לגר - זה גדל עמנו בקדושה וזה לא גדל עמנו בקדושה.</p><p dir=""rtl"">וגר לעבד משוחרר - זה היה בכלל ארור {אף שגדל עמנו בקדושה} וזה לא היה בכלל ארור.</p><p dir=""rtl"">בד&quot;א שכולם שווים, אבל ממזר ת&quot;ח קודם לכה&quot;ג ע&quot;ה - דכתיב &quot;יקרה היא מפנינים&quot; יקרה היא מכה&quot;ג שנכנס לפני ולפנים.</p>"	הוריות יג.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	יג: 1 אלו ה' דברים משכחים את התלמוד ואלו ה' דברים משיבים את התלמוד (וי&quot;א עוד אחד)?	"תחמשה דברים משכחים את התלמוד - האוכל ממה שאוכל עכבר [ולכן החתול אינו מכיר את קונו והכלב מכיר] וממה שאוכל חתול, והאוכל לב של בהמה, והרגיל בזיתים, והשותה מים של שיורי רחיצה, והרוחץ רגליו זו על גבי זו, ויש אומרים אף המניח כליו תחת מראשותיו. <p dir=""rtl"">חמשה דברים משיבים את התלמוד - פת פחמין וכל שכן פחמין עצמן, והאוכל ביצה מגולגלת בלא מלח, והרגיל בשמן זית מסיע לר&quot;י דאמר כמו שהזית משכח לימוד של שבעים שנה כך השמן משיב לימוד של שבעים שנה, והרגיל ביין ובשמים מסיע לרבא שאמר חמרא וריחני מקחין, והשותה מים של שיורי עיסה, ויש אומרים אף הטובל אצבעו במלח ואוכל ר' יהודה אומר אצבע אחת ולא שתים ור' יוסי אומר שתים ולא שלש וסימניך קמיצה.</p>"	הוריות יג:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	יג: 2 אלו י' דברים קשים ללימוד (ויש מוסיפים עוד אחד)?	העובר תחת אפסר הגמל וכל שכן תחת גמל עצמו, והעובר בין שני גמלים, והעובר בין שתי נשים, והאשה העוברת בין שני אנשים, והעובר מתחת ריח רע של נבילה, והעובר תחת הגשר שלא עברו תחתיו מים מ' יום, והאוכל פת שלא בשל כל צרכו, והאוכל בשר מזוהמא ליסטרון, והשותה מאמת המים העוברת בבית הקברות, והמסתכל בפני המת, ויש אומרים אף הקורא כתב שעל גבי הקבר.	הוריות יג:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	יג: 3 כיצד עומדים לנשיא, אב ב&quot;ד וחכם כשנכנסים לבית המדרש, ומתי נשנתה הלכה זו?	"כשהנשיא נכנס כל העם עומדים ואין יושבים עד שאומר להם שבו, כשאב ב&quot;ד נכנס עושים לו שורה אחת מכאן ושורה אחת מכאן עד שישב במקומו, כשחכם נכנס אחד עומד ואחד יושב עד שישב במקומו.<p dir=""rtl"">בימי רשב&quot;ג נשנתה משנה זו דרשב&quot;ג נשיא ר&quot;מ חכם ור' נתן אב ב&quot;ד וקמו לכולם אותו הדבר, אמר רשב&quot;ג צריך שיהיה היכר בין הדרגות השונות ותיקן משנה זו.</p>"	הוריות יג:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"יג: 4 בני ת&quot;ח ותלמידי החכמים האם מפסעים על ראשי עם קודש, יצאו האם יכולים לחזור?<p dir=""rtl"">בני ת&quot;ח שממונים אבותיהם פרנסים על הציבור כיצד יושבים בבית המדרש, ובבית המשתה?</p>"	"בני חכמים ותלמידי החכמים - בזמן שרבים צריכים להם מפסיעין על ראשי העם, יצא לצורך יכנס וישב במקומו, אמר רב פפא דוקא יצא לקטנים אבל לגדולים לא שהיה לו לבדוק עצמו שחרית וערבית והאידנא דחלשא עלמא אפ' לגדולים.<p dir=""rtl"">בני ת&quot;ח שממונים אביהם פרנס על הצבור - בזמן שיש להם דעת לשמוע נכנסים ויושבים לפני אביהם ואחוריהם כלפי העם, בזמן שאין להם דעת לשמוע נכנסים ויושבים לפני אביהם ופניהם כלפי העם. רבי אלעזר בר ר' צדוק אומר אף בבית המשתה עושים אותם סניפין, אמר רבא בחיי אביהם ובפני אביהם.</p>"	הוריות יג:		
