#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ב. 1 היכן במגילה רמזו אנשי כנה&quot;ג שאפשר להקדים את קריאת המגילה לי&quot;א, י&quot;ב וי&quot;ג באדר?	"רב שמן בר אבא אמר רבי יוחנן: [מדלא אמר 'זמן' לגופו, 'זמנם' ללמדנו שזמנו של זה אינו כזמנו שלל זה, אלא] &quot;זמניהם&quot; עוד ב' זמנים תקנו חכמים. [אידך לא דרשי זמנן זמנם זמניהם]. רבי שמואל בר נחמני: &quot;כימים אשר נחו&quot; ימים כימים לרבות עוד ב' ימים, [אידך ההוא לדורות כתיב].<p dir=""rtl"">י&quot;ג זמן קהילה לכל, ואין צריך קרא לרבויי.</p><p dir=""rtl"">אין לומר לרבות ט&quot;ז וי&quot;ז דכתיב &quot;ולא יעבור&quot;.</p>"	מגילה ב.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ב. 2 האם בני הכפרים מקדימים את קריאת המגילה ליום הכניסה?	"תנא דמתניתין סובר שמקדימים והוא ר&quot;ע סתימתאה. <p dir=""rtl"">לל&quot;ק רבה בר בר חנה אמר ר&quot;י שדעת חכמים שאין קוראים אותה אלא בזמנה, וקשה עליו. לל&quot;ב אף חכמים מודים שמעיקר הדין אפשר להקדים, וכך נהגו כשהשנים כתיקונם וישראל על אדמתם, אבל בזמן הזה הואיל ומתסתכלים בה אין קוראים אותה אלא בזמנה, וכן איתא בבריתא שאמר ר' יהודה, רב אשי מתני לה בר' יוסי בר&quot;י אבל ר&quot;י מתיר אף בזמן הזה.</p>"	מגילה ב.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"ב: 1 מנין שערי הפרזים עושים פורים בי&quot;ד, והמוקפים בט&quot;ו? <p dir=""rtl"">ומנין שאז קריאת המגילה?</p>"	"פרזים בי&quot; ד כתיב להדיא &quot;על כן היהודים הפרזים .. עושים את יום ארבעה עשר בו וגו'&quot;, ומכאן, שדוקא פרזים ולא מוקפים.<p dir=""rtl"">אין לומר שמוקפים לא יעשו כלל שהם גם ישראל, ועוד דכתיב &quot;מהודו ועד כוש&quot;. בשושן ודאי עושים בט&quot;ו דכתיב &quot;להיות עושים את יום ארבעה עשר בו ואת יום חמישה עשר בו&quot; ואין לומר שיעשו את שניהם ש'את' הפסיק, שאר מוקפים נלמדו משושן בט&quot;ו, אין לומר שיעשו או בי&quot;ד או בט&quot;ו דכתיב &quot;זמניהם&quot; זמנו של זה אינו זמנו של זה&quot;.</p><p dir=""rtl"">זכירה הוקשה לעשיה &quot;והימים האלה נזכרים ונעשים&quot;.</p>"	מגילה ב:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ב: 2 כרכים המוקפים חומה האם נקבעים מזמן יהושע בן נון או מזמן אחשורוש ומנין?	"תנא דמתניתין סובר מימות יהושע הוקש &quot;הפרזים&quot; ל&quot;ערי הפרזי&quot; מה שם מימות יהושע אף כאן, מכל מקום שושן שבו נעשה הנס עושים בט&quot;ו אף שאינה מוקפת חומה מימות יהושע.<p dir=""rtl"">ר' יהושע בן קרחה סובר מימות אחשורוש כמו שושן [היקש דפרזים לא גמר].</p>"	מגילה ב:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ב: 3 (ג.) כיצד נדרש הפסוק &quot;משפחה ומשפחה מדינה ומדינה ועיר ועיר&quot;?	"מדינה ומדינה - לכו&quot;ע לחלק בין שושן לשאר מקומות (לתנא דמתניתין אף שאינה מוקפת חומה מימות יהושע, ולר' יהושע בן קרחה לחלק בין המוקפות חומה מימות אחשורוש לשאינם).<p dir=""rtl"">עיר ועיר - לכדריב&quot;ל שאומר כרך וכל הסמוך לו וכל הנראה עמו נידון ככרך, עד מיל. </p><p dir=""rtl"">משפחה ומשפחה - אפ' כהנים מעבודתם ולוים בדוכנם וישראל במעמדם מבטלים העבודה לשמוע קריאת המגילה.</p>"	מגילה ב:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ב: 4 אלו הם ד' מימרות בסוגייתנו של ר' ירמיה ואתימא ר' חייא בר אבא (מיל, מנצפ&quot;ך, תרגום, אנשים)?	"שיעור סמוך לכרך שדינו ככרך הוא כמחמתן לטבריא, והוא מיל.<p dir=""rtl"">מנצפ&quot;ך צופים אמרום, הינו שכחום וחזרו הם ויסדו פתוחה באמצע תיבה וסתומה בסופה.</p><p dir=""rtl"">תרגום של תורה אונקלוס הגר אמרו מפי רבי אליעזר ורבי יהושע [וכבר היה בימי עזרא אלא שכחום וחזרו ויסדום], תרגום של נביאים יונתן בן עוזיאל אמרו מפי חגי זכריה ומלאכי. </p><p dir=""rtl"">&quot;ראיתי אני דניאל לבדי את המראה והאנשים אשר היו עמי לא ראו את המראה אבל חרדה גדלה נפלה עליהם ויברחו בהחבא&quot; האנשים האלו הם חגי זכריה ומלאכי, הוא גדול מהם שהוא ראה והם לא, והם גדולים ממנו שהם נביאים והוא לא, ואף שלא ראו פחדו שמזלם ראה. מי שמפחד אע&quot;ג דאיהו לא חזי מזליה חזי ותקנתו שיקרא ק&quot;ש, ואם נמצא במוקם הטינופת יקפוץ&nbsp;&nbsp;ממקומו ד' אמות, ואי לא יאמר עיזא דבי טבחי שמינא מינאי.</p>"	מגילה ב:		
