#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהן הן הדברים שצריכה אשה לעשות לפני טבילתה, וכל דבר באיזה זמן נתקנה?	"עיון בכל הגוף מה""ת, חפיפה מתקנת עזרא, ורבא הוסיף הדחת הקמטים."	"יו""ד סימן קצ""ט סעיף א'"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	הטור כתב קמטיה ובית סתריה לאיזה שני דברים כיון הטור?	"הב""י הק' שבית סתריה אינו דבר לעצמו כלל אלא בית השחי ובית סתריה הוא בכלל קמטיה. והברייתא שכתב קמטיה ובית סתריה סתריה הוא פי' של קמטיה ולא דבר לעצמו כן כתב הש""ך.<br>הד""מ כתב שקמטיה הוא הקמטים כגון תחת הדדים ובית השחי ותחת שוקיה וסתריה הם הנקבים כגון החוטם והאזניים, וכן בברייתא כתוב כלשון הטור."	"יו""ד סימן קצ""ט סעיף א'"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר להדיח בית הקמטים בשאר משקים?<br>ומה הדין בשאר הגוף?	בית הקמטים אסור משום שנשאר שם כתם של המשקה.<br>בחמודי דניאל מדייק ששאר הגוף מותר.	"יו""ד סימן קצ""ט סעיף א'"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	תקנת עזרא לעשות חפיפה באיזה מקום הוא? והיאך נוהגים?	"הטור הביא בשם רש""י שהוא בכל הגוף, ובשם ר""ת שאינו רק במקום שיער שבראש, והרשב""א והרמב""ן והר""ן כתבו בכל מקום שיער.<br>ולמעשה נוהגים לעשות חפיפה בכל הגוף במים חמים."	"יו""ד סימן קצ""ט סעיף א'"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מהו פי' דברי הטור שרואים מן הרמב""ן שיותר מיקל בעיון הראש מבעיון הגוף?"	"הב""י הבין שכוונתו ממש על עיון הראש שהוא רק דרבנן. אבל הט""ז פי' שלחפיפה קורא עיון שהוא בראש במקום עיון."	"יו""ד סימן קצ""ט סעיף א'"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"באיזה דבר רואים בדברי הרמב""ן שמיקל יותר בחפיפה מבעיון?"	"שבעיון כתב שצריכים לעשות אותה סמוך משא""כ בחפיפה. ט""ז.<br>(הב""ח כתב שהרמב""ן מיקל בדיעבד היכא שלא חפפה שעלתה לה טבילה משא""כ בעיון)."	"יו""ד סימן קצ""ט סעיף א'"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם צריכים לעשות עיון קודם החפיפה או שאפשר לעשותם ביחד?	"יכולים לעשותם ביחד והמחבר כתב אותו מקודם משום שהוא מה""ת ואח""כ הוסיף שרבנן הוסיפו גם חפיפה ופשוט שאחר שהוסיפו כן חכמים אפשר לעשות גם אז העיון."	"יו""ד סימן קצ""ט סעיף א'"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מהו הכרעת הש""ך לגבי חפיפה בכל מקום שיער?"	"שעל הרא""ש צריכים דווקא במסרק ובשאר מקומות סגי בפיספוס"	"יו""ד סימן קצ""ט סעיף א'"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	אשה שמסופקת אם עיינה מה דינה?	"צריכה טבילה אחרת, שספיקא דאורייתא הוא ואין לומר הקולא משום שסירכא נקט ואזיל שאפשר שהש""ך סובר שאין אומרים סירכא נקט ואזיל וגם הט""ז שסובר שאפי' בדבר קשה שיש לומר שהי' לה לזכור עדיין אומרים סירכא נקט ואזיל אפשר שלא אומרו בספיקא דאורייתא."	"יו""ד סימן קצ""ט סעיף א'"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	שכחה אם חפפה האם צריכה טבילה אחרת?	"הפ""ת מספתק שאין לומר ספיקא דרבנן לקולא משום שיש לה חזקת איסור, וגם סירכא נקט ואזיל אפשר שאין לומר כמ""ש הנקודת הכסף שבדבר קשה שהי' לה לזכור אין אומרים כן, ומאידך אפשר כאן שחלק מן הפעולות עשתה שהרי טבלה אפשר שאומרים כן גם בדבר קשה שאין לה לזכור חצי דבר."	"יו""ד סימן קצ""ט סעיף א'"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לחפוף במים קרים, והטעם?	"אסור. לרש""י משום שהם עושים שיהא השיער קשה ואין הלוכלך יורד ולהרמב""ם והטור משום שעי""ז מסתבכין השיער."	"יו""ד סימן קצ""ט סעיף ב'"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לחפוף בחמי חמה?	"הר""ח אוסר וכל הראשונים מתירים."	"יו""ד סימן קצ""ט סעיף ב'"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לחפוף בנתר ואוהל, ומה הטעם?	אסור. נתר משום דמיקטף וחוזר ומסתבך, אהל משום דמסתבכים השערות.	"יו""ד סימן קצ""ט סעיף ב'"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם זייף שלנו הוא כמו נתר?	"הרמב""ם כתב שנתר הוא גרידא וכ""כ הריב""ש, אבל אין זה מה שקוראים זייף שזה חושבים אותו למצווה."	"יו""ד סימן קצ""ט סעיף ב'"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	חפפה במים קרים או בנתר או באהל בדיעבד מה דינה?	"כתב המהרי""ק שתעיין היטיב ואם הכול נראה בסדר יכולה לטבול שמסתבר שלא החמירו בזה בדיבעד.&nbsp;<br>ובפעם הבא אין לסמוך על עיון הזה שראתה שלא הפריעה לה דברים שכל דבר שאסרו חז""ל אין להקל כשרואים שאינו מפריע לה, דלא כהלבוש שהקיל אחר ג""פ שראתה שלא מפריע לה."	"יו""ד סימן קצ""ט סעיף ב'"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	אשה שאסרה לה הרופאים לעשות חפיפה במים האם מותרת לעשות בשאר דברים?	"כתב המהרי""ק שמותר אבל יש לנסות תחילה ג' פעמים ולשאול לרופאים אם זה אמור לעשות בעיות. והרמ""א הביא דבריו בשינוי שכתב שאין צריכים לעשות את שניהם וסגי לשאול את הרופאים לחוד ואם הרופאים אין יודעים תנסה ולא כתב ג""פ והש""ך הוסיפו בשם המהרי""ק ובשם הלבוש שנים או שלשה פעמים."	"יו""ד סימן קצ""ט סעיף ב'"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	למה צריכים לנסות בכל אשה בנפרד ואין לשער פעם אחת ולראות אם יין מסבך השערות?	"כתב הש""ך משום שיש לחוש ששונה כל אשה מחברתה בזה."	"יו""ד סימן קצ""ט סעיף ב'"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מתי צריכים לעשות החפיפה לדעת רש""י ולדעת השאילתות, והטעם? והאם הוא בגדר המלצה או חיוב?"	"לרש""י ביום שבלילה יש חשש שתמהר משום שאז היא מהומה לביתה.&nbsp;<br>לתוס' חופפת בלילה שתהא סמוך לטבילתה.<br>הב""י כתב בשם תוס' שלרש""י אינו רק המלצה ולא חיוב ולהשאילתות הוא חיוב אבל בטור כתב בשניהם הלשון מוטב ובסעי' ד' כתב הב""י שאפשר שלמד הטור שאפי' לרש""י הוא חיוב."	"יו""ד סימן קצ""ט סעיף ג'"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"והלכתא אשה חופפת ביום וטובלת בלילה והלכתא אשה אינה חופפת אלא בלילה, כאן דאפשר כאן דלא אפשר.<br>היאך מפרשים גמ' זו לרש""י להשאילתות ולר""ת?"	"רש""י- במקום שאפשר חופפת ביום ואם לא אפשר כגון שחל במוצאי שבת חופפת בלילה. ולהש""ך המקום שא""א הוא רק כשחל ג' ימים ביחד שא""א לחוף כגון שני ימים טובים ביום ה' ו'.<br>שאילתות- במקום שאפשר חופפת בלילה וכשחל בשבת שא""א לחפוף בלילה אז חופפת ביום.<br>ר""ת- הגמ' לא מיירי רק כשחל הטבילה במוצ""ש ואז קאמר הגמ' שאם אפשר לחפוף בלילה משום שחול מוצ""ש ביום חול תחפוף אז ואם חל ביו""ט תחוף בער""ש."	"יו""ד סימן קצ""ט סעיף ג'"	"בדעת רש""י יש מחלוקת בין רוב הראשונים עם הר""ן הש""ך&nbsp;"	
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	היאך פסקינן בעניין זמן החפיפה ומהו המנהג?	"הב""י נראה שפוסק כדעת השאילתות וכן פסק במחבר בדרכי מזה פוסק מעיקר הדין כרש""י,&nbsp;<div>אבל המנהג הוא לצאת ידי שניהם שחופפת בסוף היום ושוהה שם עד הלילה וטובל מיד אח""כ שזהו טוב גם להשאילתות.&nbsp;</div><div>ונוהגות עוד יותר גם ליקח מסרק עמם לבית הטבילה.&nbsp;</div><div>והיום נוהגים לעשות כל החפיפה בבית הטבילה עצמו (ש""ך).</div>"	"יו""ד סימן קצ""ט סעיף ג'"	בהמנהג יש כמה שלבים	
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"חל טבילתה במוצ""ש מתי חופפת מדינא, ומהו המנהג?"	"מדינא במוצ""ש. והמנהג לחפוף גם בערב שבת ואז במוצ""ש אין צריכים רק לחוף מעט.<br>ולהש""ך מדינא צריכה לחוף בער""ש."	"יו""ד סימן קצ""ט סעיף ד'"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם מועלת חפיפה מעט במוצ""ש?"	"כן כתב הטור והב""י הקשה שלדעת השאילתות שחפיפה בעצם צריך להיות בלילה יהא צריכים דווקא חפיפה רגילה רק לרש""י אפי' שבמוצ""ש סובר שצריכים דווקא בלילה מובן שיהא מועיל גם חפיפה מועטת. והט""ז כתב שמועיל אפי' להשאילתות כיון שלמעשה כבר עשתה חפיפה בער""ש."	"יו""ד סימן קצ""ט סעיף ד'"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	נזדמנה לה טבילה בליל שבת מתי חופפת?	"לכ""ע ביום בער""ש."	"יו""ד סימן קצ""ט סעיף ד'"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מהו שיטת הש""ך מתי חופפת ומהו מקורו בגמ'?"	"חופפת ביום כרש""י ואפי' חל במוצ""ש ואפי' במוצ""ש שני ימים טובים חופפת בעריו""ט כדי שיהא החפיפה ביום ולא במציו""ט בלילה. חוץ אם חל ג' ימים דהיינו שבת ושני ימים של יו""ט אז צריכה לחוף גם בלילה במוצאי שבת או יו""ט וגם בערב שבת או יו""ט.<br>מקורו הוא שהגמ' נשאר שהלכתא כרב חסדא כדמתרץ רב יימר דהיינו שבמקום שא""א לחפוף יכולים להרחיק החפיפה עד שני ימים ולא ג' ימים וממילא כשהגמ' אומר שכשא""א לעשות החפיפה ביום עושה בלילה לומד שא""א הכוונה שיש ג' ימים שבזה א""א משום שפסקינן שאין להחרחיק ג' ימים, אבל לומד שאין הגמ' מיקל שלא לחפוף ביום בג' ימים אלא מחמיר לחפוף גם בלילה.<br>ולמעשה כתב שיש להחמיר גם כשיטת הפוסקים שצריכים לחפוף בלילה וממילא כתב שצריכה לחפוף בכל אופן בין בערב שבת או יו""ט ובין במוצ""ש או יו""ט. וזהו עוד סיבה שגם בג' ימים יש לחפוף גם בערב יו""ט כיון שכן נוהגים ביום אחד ובשני ימים יש להשוות גם ג' ימים אליהם משום שלא יבואי לטעות."	"יו""ד סימן קצ""ט סעיף ג'"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"אשה שא""א לה לחפוף ביום או שא""א לה לחפוף בלילה מה דינה?"	"בין לרש""י ובין לשאילתות אם א""א לה מותרת לחוף בזמן שאפשר לה ואינה צריכה לדחות טבילתה משום זה."	"יו""ד סימן קצ""ט סעיף ג'"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"אם א""א לה לחפוף בזמן המנהג מה תעשה?"	"תחוף ביום כשתוכל ואח""כ תחפוף עוד פעם בלילה."	"יו""ד סימן קצ""ט סעיף ג'"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"אשה שחופפת בלילה משום שא""א לה לחוף ביום היאך צריכה לנהוג בחפיפתה?"	תשהה בחפיפה שעה שלימה.	"יו""ד סימן קצ""ט סעיף ג'"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"כשטובלת בליל שבת וחופפת ביום בער""ש במה צריכה להיזהר ולמה לא כתבו המחבר?"	"כ' הט""ז שצריכה ליזהר מכל דברים החוצצים כמו בסעיף ו' ולא כותבו המחבר משום שדרכן היו לחפוף סמוך לכניסת שבת וללכת משם ישיר לבית הטבילה"	"יו""ד סימן קצ""ט סעיף ה'"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"אשה שאין לה שערות ושכחה לעשת חפיפה בער""ש האם יכולה לטבול בליל לשבת?"	"כן! שאינה צריכה לעשות סריקה ויכולה לרחוץ עצמה (ויש חולקים משום שא""א לה לחוף בחמים והמנהג הוא דווקא בחמין)"	"יו""ד סימן קצ""ט סעיף ה'"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"חל טבילתה במוצ""ש שהוא יו""ט או להיפך האם יכולה לטבול ואם כן מתי חופפת ומה הדין כשיש שני ימים טובים? שיטות הראשונים."	"דעת התוס' שבין לרש""י ובין להשאילתות יכולה לטבול ולעשות החפיפה בערב יו""ט או שבת אפי' בשני יו""ט (שהביאו ראי' מן הגמ' דלעיל).<br>דעת הרא""ש שלרש""י לא התירו להרחיק החפיפה וממילא אין לטבול כלל.<br>דעת הרמב""ם שהתירו להרחיק יום אחד ולא שני ימים."	"יו""ד סימן קצ""ט סעיף ו'"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מהו דעת הראב""ד בעניין טבילה באופן זה שצריכה להרחיק החפיפה, והיאך חולק הב""י?"	"שאינו מותר רק אם טבילה בזמנה שכן כתב השאילתות. והב""י כתב שכוונת השאילתות אפי' לא בזמנה הוא מצווה משום עונה (משום שבזמן השאילתות כבר לא היו טובלים בזמן)."	"יו""ד סימן קצ""ט סעיף ו'"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מהו דעת הכל בו בעניין טבילה בשבת, והיאך חולק הב""י ע""ז?"	"אסור משום חשש סחיטה, והב""י חולק משום שאין איסור סחיטה בשיעור."	"יו""ד סימן קצ""ט סעיף ו'"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"למה כתב הטור גם האופן שיום אחד של יו""ט אחר השבת והא כ""ש משני יו""ט קודם השבת?"	"הב""י כתב שני תירוצים 1- שרצה לכתוב מעשה זו כיון שהתוס' דיבר רק מזה וזהו בעצם המקור לדברי הטור בתוס' אבל הטור הוכיח מדברי התוס' שוודאי גם בשני יו""ט וכיון שהוא חידוש אותו חביבא ליה ואקדמיה.&nbsp; 2- כדי להודיע שיש שיטה החולקת ע""ז ג""כ והוא הרא""ש בדעת רש""י.<br>והט""ז תי' בשם הדרישה משום שבאופן זה צריכה לעשות הדחת הקמטים ג""כ ער""ש ולא רק החפיפה ואפ""ה טובלת ואינו צריכה לדחות הטבילה."	"יו""ד סימן קצ""ט סעיף ו'"	"שני תירוצים בב""י ואחד בט""ז בשם הדרישה."	
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם מותר לטבול ביום שבת במקום אונס שא""א לטבול בלילה?"	"רבינו משולם התיר אבל ר""ת החמיר משום שהוא תרי קולות ביחד שמרחיק החפיפה מן הטבילה וגם טבילה ביום, וכן נפסק בש""ע."	"יו""ד סימן קצ""ט סעיף ז'"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"<b>דינה בין החפיפה להטבילה:</b><br>מהו שיטת הרא""ש לפי הב""י ומה הק' עליו ואיזה ג' ביאורים יש להב""י לשיטתו, ומהו שיטת הרא""ש לפי הט""ז והש""ך?"	"להב""י - שעושה עיון בער""ש ואינה עושה עוד הפעם וממילא צריכה להיזהר בכל מה שתוכל.<br>הק' עליו איזה תועלת יש בזה למה לא תעשה העיון סמוך לטבילתה ולא תהא צריכה זהירות הזה שכמעט א""א, וגם שצריכה לעשות עיון סמוך כמבואר בראשונים שעיון דאורייתא צריכה להסמיך, וגם שוודאי א""א להיזהר.<br>ג' ביאורים: 1- שזהו למ""ד עיון אינו דאורייתא ובכלל חפיפה הוא וממילא צריכים לעשותו ביחד. 2- שאם לא תעשה עיון אז חיישינן שתשכח כיון שבדרך כלל עושים ביחד עם החפיפה ואז אם תיזהר תהא יכולה לסמוך על העיון הזה. 3- שאין לעשות סמוך שחיישינן שתשכח וגם תעשה חפיפה כיון שבדרך כלל עושים אותו ביחד.<br>שיטת הט""ז והש""ך - שסובר כהספר התרומה שצריכים לעשות עיון גם בשעת הטבילה רק כמה שתוכל צריכה להיזהר."	"יו""ד סימן קצ""ט סעיף ו'"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"<b>דינה בין החפיפה להטבילה:</b><br>מהו שיטת הב""י בזה?"	"עושים רק החפיפה בער""ש ותקשר שערותיה שבזה אינה יכולה לטפל ביו""ט אם יהא נקשר אבל שאר דברים אינה צריכה להיזהר ועושה עיון סמוך לטבילתה."	"יו""ד סימן קצ""ט סעיף ו'"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"<b>דינה בין החפיפה להטבילה:<br></b>מהו שיטת הספר התרומה, ומהו הטעם, והאם צריכה עיון בשעת חפיפה ג""כ?"	"צריכה להזיהר בינתיים כמה שתוכל ועושה עיון סמוך לטבילתה.&nbsp;<br>הטעם שצריכה להיזהר כתב הט""ז משום החפיפה שלא יבטל החפיפה, ולפ""ז אינה צריכה עיון בשעת החפיפה, ולהש""ך הטעם שחיישינן שמא לא תשכח לעיין שוב לפני טבילתה ואז אם נזהרה תהא יכולה לסמוך על העיון הראשונה ולפ""ז פשוט שצריכה עיון גם בשעת החפיפה."	"יו""ד סימן קצ""ט סעיף ו'"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	אשה שצריכה להרחיק חפיפתה מטבילתה מתי עושה הדחת קמטיה?	"בטור כתב שעושים אותו ביו""ט ובב""י ובש""ך כתבו שגם בשבת אפשר לעשות. אבל הט""ז כתב שאסור לעשות כן בשבת, והיות שצריכים לעשותו קודם הלילה שלא תהא מהומה לביתה ממילא אם חל טבילתה ביו""ט שאחר השבת א""א לעשותו רק בער""ש (ואפשר שמודה שצריכה לעשות כן גם בלילה קודם טבילתה)."	"יו""ד סימן קצ""ט סעיף ו'"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"במים שהוחמו קודם שבת ויו""ט האם מותר לרחוץ בו ואיזה אברים מותר?"	"<div>הב""י כתב שמשמע מרש""י שמותר רק פניו ידיו ורגליו.&nbsp;(וכ""כ הט""ז לגבי שבת אלא שביו""ט כתב שמותר כל האברים אבר אבר וישל""ע שמניין לו חילוק כזה בין שבת ויו""ט שאם סוברים שיש איסור רחיצה גם ביו""ט למה יהא יותר קיל).</div><div>ובפשטות כתב הב""י שמותר לרחוץ אבר אבר בכל מקום בגוף, וכן הוא דעת הרא""ש.</div><div>ויש מתירים ביו""ט לרחוץ אפי' כל הגוף.</div>"	"יו""ד סימן קצ""ט סעיף ו'"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם מותר לרחוץ במים שהוחמו ביו""ט?"	"הרא""ש מתיר לרחוץ אבר אבר ולא כל הגוף.<br>והש""ך הביא שבמשאת בנימין החמיר שבחמים שהחמו ביו""ט מותר רק פניו ידיו ורגליו וממילא צריכים להחם מים מלפני יו""ט."	"יו""ד סימן קצ""ט סעיף ו'"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מסקנת המ""ב היאך עושה הרחיצה של ההפסק טהרה בת""ב ובשבת ויו""ט?"	"בתשעה באב עושה רק או""מ אפי' בחמים וגם בקרים לא תעשה יותר מאו""מ.<br>בשבת ויו""ט יכולה לעשות בקרים כל הגוף ובחמים מותר רק בחמים שהחמו בעיו""ט לעשות או""מ."	"יו""ד סימן קצ""ט סעיף ו'"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	למה הי' המנהג שלא לעשות הפסק טהרה בשבת?	"מ""ב - משום שאין בקיאים בחילוקים בין חמים שהחמו ביו""ט ולפני יו""ט, גם אין יודעים להיזהר מאיסור סחיטה.<br>ש""ך - כדי שלא תבוא הטבילה במוצ""ש ויהא צריכים להרחיק הטבילה מן החפיפה, ומובן לפ""ז למה ביו""ט הי' המנהג כן לעשות הפסק"	"יו""ד סימן קצ""ט סעיף ו'"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בדיעבד אם לא חפפה סמוך לטבילתה?	עלתה לה טבילה (ודווקא בתוך אם טבלה ביום ג' לחפיפתה כגון חפפה ביום ראשון לטבלה אור ליום ד').<br>ויש מפרשים בגמ' שאם לא חפפה ביום שטבלה תלוי בלשונות של הגמ' אם עלתה לה טבילתה שלגירסא שכתוב סמוך נמצא שלא עלתה לה טבילה אם לא הייתה ביום הטבילה אפי' כשלא מצאה דבר החוצץ שרק כשאינו סמוך עלתה לה טבילה אם לא נמצא דבר החוצץ אבל אם גם לא הייתה באותו יום לא עלתה לה טבילה.	"יו""ד סימן קצ""ט סעיף ח'"	"עוד שיטה בב""י"	
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם לא חפפה כלל או שחפפה ולא עיינה כלל?	"לא עלתה לה טבילה אפי' בלי חפיפה כ""ש בלי עיון שהוא דאורייתא, ואפי' אם חופפת אח""כ ולא מוצאת כלום חיישינן שמא נישר עם המסרק ואינה משים לב לזה."	"יו""ד סימן קצ""ט סעיף ח'"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בדיעבד באשה שלא עיינה סמוך לטבילתה אלא רחוק מן הטבילה?	"כתב הרשב""א שעלתה לה טבילה, וכן פסקינן, אלא שהטור השמיטו (ובדברי הר""ן נראה שסובר שמעכב עיון סמוך)."	"יו""ד סימן קצ""ט סעיף ח'"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם בדיעבד לא הדיחה בית הקמטים ובית הסתרים, והטעם?	"עלתה לה טבילה.<br>הט""ז כתב משום שהוא מקום שלא מצוי שיבוא שם חציצה ממילא לא חיישינן, ובסימן קצ""ח יש עוד שני טעמים בש""ך."	"יו""ד סימן קצ""ט סעיף ט'"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"טבלה ועלתה ונמצא עלה דבר חוצץ, האם עלתה לה טבילתה, מה כתוב ע""ז בגמ'?"	"שני לשונות האם זה תלוי אם טבלה ביום שחפפה או אם חפפה סמוך לטבילתה.<br>ולגירסת הב""י יש שני נ""מ דהיינו שכל לשון סובר רק ממה שהם אומרים וממילא או צריך להיות רק באותו יום אבל אין צריך להיות סמוך או שצריך להיות סמוך אבל לא צריך להיות באותו עונה.<br>אבל נראה שגירסת הראשונים הי' שיש רק נ""מ אחד אם צריכה סמוך אבל באותו עונה וודאי צריכים."	"יו""ד סימן קצ""ט סעיף י'"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה הטעם שצריך להיות סמוך לטבילה כדי שיהא תולים לומר שהחציצה בא אח""כ?"	שסמוך נזהרים בחפיפתה יותר.	"יו""ד סימן קצ""ט סעיף י'"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מהו שיטת הרמב""ם בביאור הגמ' ובפסק שלו?"	סובר שללישנא שאם טבלה באותו יום מצריך טבילה שנית רק חפיפה אין צריכים לחזור ולחפוף, וללישנא שאם טבלה סמוך אין צריכים אפי' טבילה אחרת אם טבלה סמוך.<br>ופסק כלישנא דביום שחפפה טבלה אין צריכה חפיפה שנית משום שבגירסתו הי' זה הגירסא השנייה.	"יו""ד סימן קצ""ט סעיף י'"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה אנן פסקינן?	"הר""ן פוסק כלישנא דמצריך סמוך משום שלגירסתו זה הי' הלישנא בתרא.<br>וכן פסק הרשב""א אלא שכתב שכל שהוא באותו עונה כבר הוי סמוך (ונמצא שלהגירסא באותו יום הוא אפי' בבוקר ודלא כמ""ש ב""י בתחילה).<br>וכן פסק הטור והמחבר, והש""ך החמיר גם להצריך שיהא סמוך ממש ולא רק באותו עונה. והרמ""א הביא את שיטת הרמב""ם שבכל אופן צריכה טבילה אחרת וכתב בפ""ת שיש להחמיר כן."	"יו""ד סימן קצ""ט סעיף י'"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה הי' קושיית הראב""ד על הרמב""ם והיאך מתרצו הב""י?"	"הק' שהלישנא בתרא הוא מצריך סמוך, עוד הק' שאין צריכים טבילה אחרת ולא רק פטורים מחפיפה אחרת, עוד הק' למה כתב הלכה זו אצל הדין שצריכים לכתחילה חפיפה סמוך לטבילה והא אפי' לא הי' צריכים סמוך הי' מובן שאם מצאה חפיפה לא עלתה לה טבילה רק אם הוא סמוך.<br>ותי' שגירסת הרמב""ם הי' כגירסתינו שלישנא בתרא הוא אם באותו יום שחפפה טבלה עלתה לה טבילה, ובלישנא זו גם הראב""ד מודה שצריכים טבילה אחרת ולא בא לפטור רק מחפיפה, וכיון שלא פוטרים מטבילה שנייה מובן שלא החמירו רק כיון שהדין הוא לכתחילה שצריכים חפיפה סמוך לטבילה וממילא כתבה הרמב""ם אצל דינים הללו."	"יו""ד סימן קצ""ט סעיף י'"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"לא חפפה סמוך לטבילה ונתעסקה אחר טבילה ומצאה אח""כ מאותו המין האם יכולה לתלות שבא החציצה מאותו העסק או שצריכה לחשוש שכבר הי' עליה בשעת טבילתה? שיטת הרשב""א והטור."	"הרשב""א הביא בזה שני שיטות, (המקילים הוא דווקא אם חפפה אבל אם לא חפפה לא מועיל נתעסקה), והמחמירים הוא עד שתאמר ברי לי דהיינו שיודעת בפירוש שלא הי' עליה כלל חציצה זו לפני בשעת הטבילה.<br>ובפשטות הטור פסק לקולא. אבל הב""ח מחמיר, וכתב הש""ך שאפשר שגם הטור מחמיר וכוונתו שאם נתעסקה ואומרת ברי לי שלא הי' עלי חציצה זו עלתה לה טבילה ונמצא לפ""ז שאם לא נתעסקה לא מועיל מה שאומרת ברי לי וכן אם לא חפפה (אפי' לא במקום שיער שלא מעכב שם חפיפה) לא מועיל מה שאומרת ברי לי."	"יו""ד סימן קצ""ט סעיף י''א"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כתב הטור שאם לא חפפה כלל אין תולים במין שנתעסקה משמע שאם לא מצאה דבר החוצץ שאין צריכים לתלות עלתה לה טבילה, והלא אם לא חפפה כלל לא עלתה לה טבילה בשום אופן?	"הט""ז תי' שיש ג' זמנים אם חפפה סמוך עלתה אפי' לא נתעסקה, אם לא טבלה סמוך אבל טבלה בעונה שלפני הטבילה עלתה לה טבילה רק אם נתעסקה, ואם טבלה יותר מעונה שלפני הטבילה לא עלתה טבילה אפי' בנתעסקה.<br>הש""ך תי' שמיירי במקומות שאין בהם שיער שאז אין חפיפה מעכב מ""מ אם מצאה חציצה אפי' אם נתעסקה אין יכולים לתלות רק אם חפפה."	"יו""ד סימן קצ""ט סעיף י''א"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	נתנה תבשיל לבנה לפני טבילתה האם עלתה לה טבילה? ומה הדין אם בדקה מיד אחר טבילה ולא מצאה כלום?	"תבשיל העשוי לידבק בו לא עלתה לה טבילה ואפי' בדקה מיד כיון שאנו חוששים שמא כשעלתה מן הטבילה ירד ע""י המים."	"יו""ד סימן קצ""ט סעיף י''ג"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מהו שיטת הרמב""ם בדין נתנה תבשיל לבנה?"	"כתב שהוא חומרא בטהרות ופי' הב""י במסקנתו שמפרש הגמ' בתבשיל שאינו עשוי לידבק וזהו רק בטהרות אבל כשעשוי לידבק מחמירינן אפי' לבעלה.<br>הב""י כתב שאין לפרש שאפי' בעשוי לידבק הוא חומרא בטהרות משום שלבעלה אוקימו אדין תורה שאין חוצץ רק רובו המקפיד.<br>(בב""י בסימן קצ""ח נראה פי' אחרת שלעולם מיירי בתבשיל העשוי לידבק ואפ""ה לא מחמירין רק לטהרות משום שלבעלה מקילים שכיון שיודעת שמסעסק בתבשיל העשוי לידבק נזהרת שלא ידבק בה ורק להטרות החמירו)."	"יו""ד סימן קצ""ט סעיף י''ג"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	אם נתעסקה לפני טבילה בתבשיל העשוי לידבק מה צריכה לעשות כדי שתהא עולה לה טבילתה?	סגי בעיון.	"יו""ד סימן קצ""ט סעיף י''ג"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"הפשילה את בנה לאחריה באיזה אופנים כתב הב""ח שדינו ממש כמו נתנה תבשיל לבנה שלא עלתה לה טבילה בדיעבד?"	כשיודעת שיש ביד בנה תבשיל או יודעת שבנה מלוכלך בטיט.	"יו""ד סימן קצ""ט סעיף י''ג"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותרת ללבוש בגדים בין החפיפה להטבילה, ואמאי?	מותר, משום שאינו רגיל להיות על הבגדים דבר החוצץ, (וכינים ופרעשים שמצויים בבגדים מים נכנסים בהם ואינם חוצצים).	"יו""ד סימן קצ""ט סעיף י''ג"		
