#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מח. א מה הדין של חרם שבין תחומי שבת?	תני ר' חייא אליבא דר' יוחנן בן נורי שצריך מחיצה של ברזל להפסיקו, ומחייך עליה ר' יוסי בר' חנינא משום שהקילו חכמים במים להתיר אפ' מחיצה תלויה.{ע' ברי&quot;ף וברמב&quot;ם וברא&quot;ש וכן פסק בשו&quot;ע שצריכים לעשות מחיצה (ואפ' של קנים) ופ' הגר&quot;א שלא גרסו בגמרא שזה אליבא דריב&quot;נ אלא לכו&quot;ע כגשמים הסמוכים לעיר.} </p>	עירובין מח.		ד'
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מח. ב מנין ל<u>ד'</u> אמות של שביתה מהתורה, כיצד נמדדות ומאי בינייהו?	שנאמר &quot;שבו איש תחתיו&quot;. לת&quot;ק הוא שלוש אמות ואמה לפשוט ידים ורגלים, לר' יהודה אמה כדי שיטול חפץ ממרגלותיו לתחת ראשו. איכא בינייהו אמות מצומצמות.</p>	עירובין מח.		ד'
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מח. ג באיזו מידה משערים ד' אמות של שביתה?</p>	"כל אחד לפי גדלו. וננס באבריו לפי כל אדם (רש""י) </p>"	עירובין מח.		ד'
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מח. ד &quot;היו שנים מקצת אמותיו של זה בתוך אמותיו של זה וכו' הא למה זה דומה לשני חצרות וכו'&quot; למה הביא ר&quot;ש את הדוגמה ומה ענו לו?	כמו ששם נחלקו חכמים למה כאן לא נחלקו. וחכמים עונים התם אוושי דיורין הכי לא.	עירובין מח.		ד'
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מח. ה שלושה חצרות שערבו שנים החיצוניים עם האמצעית וביניהם לא ערבו. למה שלא יועיל העירוב שבשניה לכולם?&nbsp;&nbsp;ומה יש להקשות וליישב על הטעמים?</p>	לרב יהודה שנתנה האמצעית עירובה בחיצונות. ואין נקרא שהיא שליחה של הראשונה לערב בשלישית, מפני שלא ערבו ביניהם גילו דעתם שאינם רוצים לערבלרב ששת כגון שנתנהו בשני בתים, ואין זה כחמישה שרויים בחצר, שאין אומרים ע&quot;י עירוב דיורין להחמיר. </p>	עירובין מח.		ד'
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מח: שלוש חצרות, ערבה פנימית עם החיצונות והחיצונות לא ערבו ביניהם. מה הדין? (רש&quot;י ב' פירושים, ותוס')? וכיצד הלכה?	ר&quot;ש: חיצוניות מותרות בפנימית ופנימית מותרת בחיצונות (לפי' ב' ברש&quot;י פנימית בחיצוניות&nbsp;&nbsp;לרב יהודה אמר רב מותרת ולשמואל אסורה).חכמים: לרב יהודה אמר רב - לרש&quot;י חיצוניות מותרות בפנימית ופנימית אסורה בחיצוניות, ולתס' להפך. לשמואל (ותנא כוותיה) - כולן אסורות. </p>אמר רבה אמר רב חמא בר גוריא אמר רב הלכה כר&quot;ש (וכן לרש&quot;י דעת שמואל, אבל לר&quot;ת שמואל פסק כר' יהודה, וע' שם דעת ר&quot;י). </p>	עירובין מח:		ד'
