#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	נד. היא אומרת מוכת עץ אני והוא אומר דרוסת איש את קודם שאירסתיך. כמה היא תובעתו וכמה הוא רוצה ליתן, ומדוע פירשו כן? 	"רבי יוחנן אמר מאתיים ומנה, קסבר כנסה בחזקת בתולה ונמצאת בעולה יש לה כתובה מנה ולכן העמיד המשנה כר""מ שבמוכת עץ שלא הכיר בה כתובתה מאתים כדי שתהיה נפק""מ בין טענת הבעל לאשה. רבי אלעזר אמר מנה ולא כלום, העדיף להעמיד המשנה כרבנן דאמרי בין הכיר ובה ובין לא הכיר מנה, וכנסה בחזקת בתולה ונמצאת בעולה אין לה כלום, וזו טענת הבעל."	כתובות יג.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	נה. מדוע נאמרו שתי משניות גם משארסתני נאנסתי וגם מוכת עץ אני?<br>	"לר' אלעזר דאמר דרוסת איש אין לה כלום המשנה הראשונה של משארסתני נאנסתי נשנתה לומר שהיה מקחי מקח טעות לגמרי משמע ואין לה כלום, לאפוקי מדרב חייא בר אבין דאמר שכנסה בחזקת בתולה ונמצאת בעולה יש לה כתובה מנה. והמשנה השניה של מוכת עץ אני לאפוקי מדרמי בר חמא דאמר לעיל שמוכת עץ שלא הכיר בה לכו""ע אין לה כלום. לר' יוחנן המשנה הראשונה להודיעך כוחו דרבי יהושע דאע""ג דאיכא למימר מיגו לא נאמנת. והמשנה השניה להודיעך כוחו דר""ג דאע""ג דליכא מיגו נאמנת <sup>טז</sup>.<span style=""font-size: 12pt !important; color: #504f4b;"">
<br>טז.  כתב הרשב""א שהוא משום שיש לה חזקת הגוף.</span>"	כתובות יג.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	נו. רב אמר מלקין על היחוד ואין אוסרין על היחוד. בפנויה או באשת איש? 	"כתבו התוס' (ד""ה מעלה) שמלקין על היחוד איירי בפנויה. אין אוסרין על היחוד לר""ת איירי דוקא באשת איש, ולהר""ר יוסף דשליטן בפנויה ולא איירי לכהונה אלא אין אוסרין אותה לבנו<br>כשתתייחד עם אביו לרבי יהודה שאסר באנוסת אביו. ולתו""י איירי בפנויה ולכהונה ואין אוסרין כיון שאמרה לא נבעלתי."	כתובות תוס' יג.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	נז. פנויה שנתייחדה וטוענת שנבעלה למיוחס האם נפסלה היא או בתה לכהונה, ומה הדין ברוב כשרים או ברוב פסולים? 	"היא: לזעירי - לר""ג ולר""א לא נפסלה ולר' יהושע נפסלה. אמר רבי יהושע בן לוי לדברי המכשיר מכשיר אפילו ברוב פסולים לדברי הפוסל פוסל אפילו ברוב כשרים. כתבו התוס' (ד""ה רב אסי) שלרב אסי לכו""ע לא נפסלה דיש לה מיגו דאי בעי אמרה לא נבעלתי.<br>בתה: לר' יוחנן - לר""ג ולר""א כשרה ולר' יהושע פסולה. לר' אלעזר לכו""ע פסולה שאין לה חזקת כשרות."	כתובות יג. - יג: ותוס'		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"נח. זרעו מיוחס אחריו למאי נפק""מ, והאם הוא דין דאורייתא ובאיזה אופן נאמר? "	"כתב רש""י (ד""ה מדין כהונה) שכהן שאינו ידוע מי אביו לא יעבוד עבודה ולא יאכל תרומה. כתבו התוס' (ד""ה בעינן) שביבמות מבואר שהוא דין דרבנן, ורבנן גזרו רק בבן שנולד מזנות אבל בן שנולד מנשואין לא גזרו."	כתובות יג: ותוס'		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	נט. ארוס וארוסתו שאמרו שהעובר מהארוס והתיר רב יוסף. באיזה אופן מדובר , והאם ההיתר לארוס או לעובר ומדוע התיר? 	"כתבו התוס' (ד""ה חדא) דללישנא קמא ביבמות מיירי דלא דיימא מעלמא ולאיכא דאמרי אפילו בדדיימא מעלמא דכיון דקא מודה בתר דידיה שדינן ליה. ובד""ה ההוא כתבו דלאביי לל""ב ביבמות מיירי הכא שבא עליה ביאות הרבה. ורב יוסף התיר כיון שהודו שנתעברה מהארוס ועוד שבדיעבד סומכים על ר""ג שאמר שהיא נאמנת. רש""י (ד""ה והא) פירש שבדיעבד לא פוסלים העובר ולא אוסרים אותה על הארוס, שאם לא נאמינה אתה מוציא אותה מבעלה. והתוס' (ד""ה חדא) כתבו שר""י פירש דמיירי לענין שלא נאסרה על הארוס. והתוס' חלקו דמיירי לענין להכשיר את הולד וחשיב דיעבד לפי שלא היה יכול הולד להנשא לבת ישראל, ואפילו לממזרת אסור דמדאורייתא כשר הוא ."	כתובות יג. - יד. ותוס' 		
