#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם יכול להוציא את חבירו בברכה ראשונה 1) על פת 2) על יין 3) על שאר דברים?	"1) מדינא דגמ&#x27; פת בעי הסיבה, אבל בזמנינו סגי בישיבה בעלמא [ולפי המג&quot;א (ס&quot;ק ב&#x27;) ג&quot;כ צריך שולחן אחד] 2) מדינא דגמ&#x27; מהני בה הסיבה, ובזמנינו ס&quot;ל להטור דמהני אפי&#x27; ישיבה, אבל הסמ&quot;ג ס&quot;ל דבזה&quot;ז לא מהני אפי&#x27; הסיבה דאין אנו רגילין בזה, והמג&quot;א (ס&quot;ק ו&#x27;) הביא הב&quot;ח דכתב לכתחילה נכון להחמיר כהסמ&quot;ג, והמ&quot;ב (ס&quot;ק י&quot;ב) הביא מח&#x27; אם צריך להחמיר כהסמ&quot;ג, ומכריע דתלוי במנהג המקום דאם הדרך הוא לקבוע עליו בודאי מהני הסיבה או ישיבה 3) [אפי&#x27; פת הבאה בכיסנין בכלל פירות (ערוה&quot;ש סעי&#x27; ד&#x27;)] לל&quot;ק בגמ&#x27; ר&#x27; יוחנן ס&quot;ל דלא בעי הסיבה, ולל&quot;ב ס&quot;ל דלא מהני הסיבה, ורוב ראשונים ס&quot;ל כל&quot;ק דלא בעי הסיבה [ומצדד הב&quot;י דמ&quot;מ בעי ישיבה], אבל הראב&quot;ד פסק כל&quot;ב וס&quot;ל דלא מהני הסיבה או ישיבה בשאר דברים, והרמ&quot;א חושש לשיטה זו [ויש עוד שיטת תוס&#x27; דס&quot;ל דשאר דברים הוו כמו יין ובעו הסיבה], ומ&quot;מ אם הביאו הפירות באמצע הסעודה מגו דמהני הסיבה לפת כך מהני לשאר דברים (מג&quot;א ס&quot;ק ה&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;א)"	סימן ריג סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בדיעבד?	"בדיעבד כל זמן ששמע כל הברכה אפי&#x27; אם לא היה יושב כלל יצא (מ&quot;ב ס&quot;ק ה&#x27; וס&quot;ק י&quot;ג, שעה&quot;צ ס&quot;ק י&quot;ד), אבל הערוה&quot;ש (סעי&#x27; ו&#x27;) חושש להראשונים דס&quot;ל דאם עומד או הולך לא יצא אפי&#x27; בדיעבד (עי&#x27; מ&quot;ב לעיל סי&#x27; קס&quot;ז ס&quot;ק ס&quot;ה)"	סימן ריג סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	בברכה ראשונה, האם עדיף להוציא את חבירו?	"מדינא, היכא דיכול להוציא את חבירו עדיף להוציאו משום ברוב עם הדרת מלך (מ&quot;ב ס&quot;ק ג&#x27;), ומ&quot;מ נוהגין שכל אחד מברך לעצמו, וביאר המ&quot;ב (ס&quot;ק י&quot;ב) מפני שאין הכל בקיאין להתכוין לצאת ולהוציא, וכ&quot;כ הערוה&quot;ש (סעי&#x27; ז&#x27;) דאין נוהגין להוציא את חבירו בברכה אלא בקידוש והבדלה, אמנם הגר&quot;ז (סעי&#x27; ו&#x27;) ביאר הענין דעל מצוה שכולם עושים באחד כגון קריאת מגילה ותקיעת שופר והבדלה אחד מברך לכולם אבל אם כל אחד ואחד עושה מצוה בפנ&quot;ע כגון ציצית ותפילין ושחיטה וספירת העומר אז כל אחד ואחד מברך לעצמו, ולגבי אכילה אע&quot;פ שכל אחד ואחד אוכל בפנ&quot;ע מ&quot;מ כיון שהסיבו הוי כאילו אוכלים ביחד {ונראה יותר לומר באכילה ג&quot;כ צריכים לשמוע לקידוש וללחם משנה שלו, ובמקום שכל אחד יש לו לחם משנה בפנ&quot;ע נוהגין שכל אחד מברך לעצמו}"	סימן ריג סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	בברכה ראשונה מה הדין בבור?	{לא מצינו קולה להוציא בור היכא דבעי ישיבה ואינו יושב, אבל פשוט דבדיעבד יצא}	סימן ריג סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בברכה אחרונה?	"כתבו תוס&#x27; ב&#x27; טעמים שאינו יכול להוציא את חבירו, אחד מפני שבהמ&quot;ז דאורייתא, ועוד מפני שדעתם להפרד כל אחד יברך מעצמו [חוץ מזימון על פת], ומ&quot;מ אם אחד אינו יודע לברך בעצמו אז יוצא לכתחילה מחבירו [ולכתחילה בעי ישיבה יחד (שעה&quot;צ ס&quot;ק ז&#x27;)], ולפיכך כתבו האחרונים (ט&quot;ז ס&quot;ק א&#x27;) דהאידנא דהרבה מזלזלין בברכה אחרונה יש לסמוך לכתחילה שאחד יברך להוציא את כולם, והוסיף המ&quot;ב (ס&quot;ק ט&#x27;) דטוב יותר שיאמרו עם המברך מלה במלה."	סימן ריג סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בדיעבד?	" ה&quot;נ כל זמן ששמע כל הברכה וכוון לצאת יצא, ואפי&#x27; בלא קביעות כלל (מ&quot;ב ס&quot;ק ט&#x27;)"	סימן ריג סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין לגבי ברכת המוגמר?	"המג&quot;א (ס&quot;ק א&#x27;) מחדש דאפי&#x27; ישיבה לא בעי והביא ראיה ממאור, אבל הביה&quot;ל (ד&quot;ה על) הביא הפמ&quot;ג (א&quot;א ס&quot;ק א&#x27;) דחילק דמאור הוי ברכת השבח והוי כמו ברכת המצות, והביה&quot;ל הוסיף דהשמ&quot;ק חולק על הרשב&quot;א וס&quot;ל דאפי&#x27; במאור בעי ישיבה. ועוד כתב הביה&quot;ל דאם ישבו מאיליהן מהני לשאר דברים חוץ מפת ויין, ולגבי הבדלה מה שנוהגין לעמוד למאור היינו משום דמברכין נמי על ברכת הבדלה [ולפי&quot;ז כתב רשז&quot;א (הליכות שלמה תשעה באב פט&quot;ו דבר הלכה אות כ&quot;א) דבליל ת&quot;ב כשאחד מברך על האש צריך להקפיד שכולם ישבו], ומסיים הביה&quot;ל וצ&quot;ע לדינא אם צריך לישב למוגמר [והערוה&quot;ש (סעי&#x27; ז&#x27;) פסק כהמג&quot;א שהריח עולה לכולם ביחד בשוה {ובאמת תוס&#x27; (ברכות מ&quot;ב ע&quot;א) הביאו סברא זו בשם הירושלמי בהא דא&quot;צ הסיבה אבל אינו מבואר לגבי ישיבה (ר&quot;י באק)}, וגם ריח אינו נכנס בגוף ולפיכך לא צריך קביעות]"	סימן ריג סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם צריך לאכול כדי להוציא את חבירו?	"בברכת המצות אמרינן כשחבירו עדיין לא יצא ידי חובתו הוי כאילו הוא לא יצא ידי חובתו משום ערבות, משא&quot;כ בברכת הנהנין שאינו מוטל עליו לאכול אינו יכול לברך לו ברכה ראשונה או אחרונה אלא אם אכל (מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ד) [בברכה ראשונה מובן שהיא ברכת הנהנין ,אבל ברכה אחרונה צ&quot;ב, והמ&quot;ב לעיל (סי&#x27; קצ&quot;ז ס&quot;ק כ&quot;ד) הביא מכמה ראשונים דמדרבנן צריך לאכול כדי לברך ברכה אחרונה]"	סימן ריג סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם בירך להוציא אחרים ולא אכל?	"אם לא היה בדעתו לאכול כלל, ברכתו לבטלה ואינו מוציא חבירו, אבל אם היה בדעתו לאכול אבל אח&quot;כ לא אכל [בין בשוגג (מג&quot;א ס&quot;ק ז&#x27;) בין במזיד (רע&quot;א)] השומעים יוצאים ידי חובתן (מ&quot;ב ס&quot;ק ט&quot;ו) [והקשו במ&quot;ב דרשו מביה&quot;ל לעיל (סי&#x27; קס&quot;ז סעי&#x27; ו&#x27;, ד&quot;ה אבל) דכתב דאם ברכתו לבטלה אינו יכול להוציא אחרים על ידה, וצ&quot;ע]"	סימן ריג סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם השומעים צריכים לענות אמן?	"בודאי לכתחילה צריך לענות אמן [אבל אינו יוצא אלא אם שמע כל הברכה], ובפרט כשיוצאים בהברכה להורות בפועל שמסכים לברכת המברך, אבל בדיעבד כל זמן ששמע כל הברכה יצא (שע&quot;ת ס&quot;ק ד&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ז) [אכן, הב&quot;י הביא מהרא&quot;ש והרמב&quot;ם דמשמע דכל זמן שהמברך אינו מחויב בברכה אז הוא לעיכובא לענות אמן, אבל הפמ&quot;ג (מש&quot;ז ס&quot;ק ג&#x27;) מדחה דזהו רק בברכת הגומל שהמברך אינו מחויב בו כלל משא&quot;כ בשאר ברכת המצות למעשה המברך נמי מחויב משום ערבות וא&quot;כ האמן אינו לעיכובא [ועי&#x27; בביה&quot;ל לעיל (סי&#x27; נ&quot;ט סעי&#x27; ד&#x27; ד&quot;ה בנחת) לגבי ברכת ק&quot;ש דאפשר דהאמן מעכב כשיוצא בשומע כעונה, וצ&quot;ע], והמנחת שלמה (ח&quot;א סי&#x27; ג&#x27;) כתב דיתכן דיש ליזהר בזה]."	סימן ריג סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	אם כמה אנשים עושים מצוה, האם עדיף שאחד יברך לכולם או כל אחד ואחד יברך מעצמו?	"הב&quot;י הביא מתוספתא (ברכות פ&quot;ו אות כ&#x27;) דאם עושים מצות שונות כל אחד ואחד יברך מעצמו {ונראה דאפי&#x27; אם היו יכולים לפוטרה בברכה אחת כגון עירוב או ברכה כללי על מצות}, אבל אם כולם עושים מצוה אחת כגון טלית וכדומה עדיף שאחד יברך לכולם משום ברוב עם הדרת מלך, אכן למעשה כבר כתבנו לעיל (מ&quot;ב סי&#x27; ח&#x27; ס&quot;ק י&quot;ג) דקשה לכוין לברכת חבירו ולפיכך נוהגין שכל אחד מברך מעצמו, אמנם כתב הגר&quot;ז (סעי&#x27; ז&#x27;) דאם כולם עושים אותה מצוה ממש כמו בודקין החדרים שבבית אחד או קובעין מזוזות על החדרים שבבית אחד יברך לכולם."	סימן ריג סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם יכול לשמוע להבדלה באמצע שמ&quot;ע?	"אינו לכתחילה, אבל בדיעבד יצא, ולא יפסיק באמצע הברכה (רשז&quot;א, שש&quot;כ פ&quot;ס הע&#x27; מ&quot;ו, פסק&quot;ת אות ח&#x27;)"	סימן ריג סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם צריך לכוון לצאת בהברכה?	"המברך צריך לכוין להוציא והשומע צריך לכוין לצאת [והקשה רע&quot;א ממג&quot;א לעיל (סי&#x27; ס&#x27;) דלמצות דרבנן א&quot;צ כוונה, ותי&#x27; הפמ&quot;ג (מש&quot;ז ס&quot;ק ג&#x27;) דדוחק לומר דעל ברכה על מצוה דאורייתא בעי כוונה, אלא י&quot;ל דעל מצוה שבדיבור צריך כוונה, אבל אין לתרץ דעל שומע כעונה צריך כוונה דא&quot;כ מאי פריך בגמ&#x27; מהעובר מאחורי בית הכנסת], ומ&quot;מ בדיעבד כתב המ&quot;ב לעיל (סי&#x27; ס&#x27; ס&quot;ק י&#x27;) דאין לברך עוד הפעם דיש לחוש להשיטות דמצות א&quot;צ כוונה {אפי&#x27; בדיבור} [והנה, הגר&quot;ז (סעי&#x27; ד&#x27;) מחדש דאם רק שומע הברכה מאחר חיישינן דכבר יצא ושוב לא מצי לברך, אבל מסתימת שאר הפוסקים אינו משמע כן, וביאר הפסק&quot;ת (אות ט&#x27;) דהוי כאילו כוון להפך שלא לצאת בברכתו]"	סימן ריג סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם צריך לשמוע כל התיבות של הברכה?	"כתב המ&quot;ב (ס&quot;ק י&quot;ט) ושעה&quot;צ (ס&quot;ק כ&#x27;) דמסתבר דצריך לשמוע כל תיבה שמעכב באמירתו [והשעה&quot;צ מסתפק לגבי החתימה]"	סימן ריג סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האומר לחיים לחבירו, האם צריך לברך שהכל או הגפן תחילה?	"כתב הבאה&quot;ט (ס&quot;ק א&#x27;) בתחילה צריך לברך [דקודם לכן הוא של הקב&quot;ה ואח&quot;כ הוא שלו (ברכות ל&quot;ה ע&quot;א)] ואח&quot;כ יאמר לחיים"	סימן ריג סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מי שצריך לברך רק על המחיה, האם הוא יכול לשמוע למי שמברך על המחיה ועל הגפן?	"כתב השע&quot;ת (ס&quot;ק ג&#x27;) שהשומע יכול לכוין במה שנוגע לו ולא איכפת ליה במה שמוסיף המברך לעצמו {ונראה דה&quot;ה להיפך שהוא יכול להוסיף באמצע הברכה &quot;על הגפן&quot; וכמ&quot;ש בקה&quot;י בברכות שיכול לשמוע לחצי ברכה ולומר חצי ברכה, וכ&quot;כ הפסק&quot;ת (אות ד&#x27;), ע&quot;ש}"	סימן ריג סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם השומע ענה ברוך הוא וברוך שמו?	"השע&quot;ת (ס&quot;ק ג&#x27;) הביא מדבר שמואל דהוי הפסק, אבל אח&quot;כ הביא מברכי יוסף דיצא, וכן פסק המ&quot;ב לעיל (סי&#x27; קכ&quot;ד ס&quot;ק כ&quot;א) דבדיעבד אין להחמיר, וע&quot;ע בערוה&quot;ש (סי&#x27; רע&quot;ג סעי&#x27; ו&#x27;) דס&quot;ל דלא יצא."	סימן ריג סעיף ג		
