#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	רלט. מדוע יש אופן ששליח נשבע לבני העיר על השקלים שנגנבו או אבדו והרי אין נשבעים על ההקדשות? 	"שמואל אמר דמיירי בשליח שומר שכר וכדי ליטול שכרו נשבע שנאנס, שנגנבו בליסטים מזוין או שאבדו בטבעה ספינתו בים.ר' יוחנן אמר שלר""ש בקדשים שחייב באחריותם נשבעים עליהם, וחייב בגוונא שלא נתרמה התרומה שצריכים בני העיר לשקול תחתיהם.ר' אלעזר אמר ששבועה זו תקנת חכמים היא שלא יהו בני אדם מזלזלים בהקדשות."	"ב""מ נח."		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	רמ. תניא תורמין על האבוד ועל הגבוי ועל העתיד לגבות. באר. 	"תורמין על האבוד- רש""י פירש שאיבדו שליח קודם שנתרמה אך לא נודע אלא לאחר שתרמו. והתוס' (ד""ה נשבעין) פירשו שבא ליד הגזבר ונאבד קודם שתרמו.ועל הגבוי- רש""י פירש שעודנו בדרך. והתוס' פירשו שעודנו בדרך ואע""ג שנאבד אחר שתרמו.ועל העתיד לגבות - רש""י בכתובות פירש דאע""ג שלא יגבה לעולם. והתוס' פירשו שלבסוף נגבתה אע""פ שבשעת תרומה עדין לא נתנה לשליח, וכן משמע מרש""י כאן."	"ב""מ נח. ותוס'"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	רמא. ורמינהי השוכר את הפועל לשמור את הפרה לשמור את התינוק לשמור את הזרעים וכו' היה שכיר שבת נותנים לו שכר שבת לפיכך אחריות שבת עליו. במה מדובר ומה הקושיא? 	"רש""י פירש גזבר של הקדש ששכר פועלים משל הקדש לשמור את הפרה אדומה שלא תיפסל בעלית עול או מום, ולשמור את התינוקות שלא יטמאו כדי שיוכלו למלא מי חטאת בטהרה, ולשמור את הזרעים של שדה המבכרת וזרועה לעומר קודם לפסחשבעים יום אי נמי בשביעית ספיחים לעומר ושתי הלחם. והקושיא היא שרואים ששומר שכר חייב בהקדש ובמשנה מבואר שפטור <sup>קנט</sup>.<span style=""font-size: 12pt !important; color: #504f4b;"">
<br>קנט.  כתב הרשב""א שפירוש רש""י אינו מחוור, שבתוספתא שנאוה בענין השומרים ולא בענין הקדשים, ור""ח פירש כולן בחולין ולא בהקדשות, ואלשמור את הזרעים קא פריך, דזרעים שנזרעו משמע, והיינו קרקעות ומקרקעות קא פריך, והוא הנכון.</span>"	"ב""מ נח."		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	רמב. שומר על עבד שרוצים שיתחייב כשומר שכר או כשואל האם צריך קנין? 	"כשומר שכר צריך קנין. כשואל לר' יוחנן לתי' הראשון של התוס' (ד""ה אמר) צריך, דכיון שפטור אפילו משבועה לא משעבד נפשיה בלא קנין. ולתי' השני אין צריך, כיון שמתחייב כשואל סבורים העולם שהשאיל לו ובההיא הנאה משעבד נפשיה. ולשמואל תמיד צריך קנין."	"ב""מ נח. ותוס'"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	רמג. לדעת התוס' האם פירות משומר מותרים באכילה ולהקדש והאם מותר לבצור פירות הפקר בשביעית? 	"כתבו התוס' (ד""ה לשמור) שמשומר אסור באכילה ולהקדש. ואסור לבצור פירות הפקר בשביעית <sup>קס</sup>.<span style=""font-size: 12pt !important; color: #504f4b;"">
<br>קס.  ובס' משפט התוספות  (סי' פ)  כ' שבשלשת הדינים נחלקו הראשונים והביא את דבריהם.</span>"	"ב""מ נח."		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	רמו. מדוע גדולה אונאת דברים מאונאת ממון? 	"ר' יוחנן משום ר""ש בן יוחאי אמר שזה נאמר בו ויראת מאלהיך וזה לא נאמר בו ויראת מאלהיך [ועי' במהרש""א]. ר' אלעזר אומר זה בגופו וזה בממונו. רבי שמואל בר נחמני אמר זה ניתן להישבון וזה לא ניתן להישבון."	"ב""מ נח:"		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	רמז. מה פירוש ומי הם השלשה 1) יורדים לגיהנם ואין עולין 2) שאין הפרגוד ננעל בפניהם? 	"1) הבא על אשת איש, המלבין פני חבירו ברבים והמכנה שם רע לחבירו ואע""ג דדש ביה בשמיה ופירש רש""י שכבר הורגל בכך שמכנים אותו כך ואין פניו מתלבנים ומכל מקום זה להכלימו נתכוין. וכתבו התוס' (ד""ה חוץ) שאין לפרש שאין עולין לעולם אלא ה""פ כל היורדים עולים מיד ואין אור של גיהנם שולט בהם חוץ מג' דאין עולים מיד אבל יש מהם נדונין לעולם כגון המלבין פני חבירו ברבים ויש שעולים לאחר י""ב חדש כגון הבא על אשת איש, א""נ מלבין נמי אינו נידון יותר מי""ב חדש, ולאחר י""ב חדש שרוי בלא טובה ובלא רעה.2) אונאה גזל וע""ז. ופירש רש""י שהמחיצה בין שכינה לצבא מרום אינה ננעלת להפסיד [וי""ג להפסיק] ראייתם מן המקום אלא תמיד רואה אותם עד שיפרע."	"ב""מ נח: - נט. ותוס'"		
