#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מזגו לו את הכוס ואמר הריני נזיר ממנו, מה דינו למבואר במשנה?<br>ואיך א""ש דלא יהיה המעשה שהובא במשנה מעשה לסתור?<br>ומה טעם החילוק?"	בסתמא הרי זה נזיר.<br>והא דמייתינן מעשה הוא באשה שהיתה שיכורה, דבשיכור כיון שאין רצונו לשתות אמרינן דמסתמא כוונתו להיות נדור מאותו הכוס.<br>ומה שנקט לשון נזירות הוא כדי שלא יצערוהו ויביאו לו כוס אחרת, ולזה הוא אומר לשון מוחלטת.	נזיר דף יא		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מאיזה טעם מבואר דל""מ להיות נזיר על מנת שיהיה מותר בשתיית יין או להטמא למתים?<br>ומ""ט לא אמרו גם משום מה דהויא מילתא דליתה בשליחות דליתה בתנאי?<br>ומ""ט בע""מ שאגלח בבית חוניו כן מהני תנאו בשונה מע""מ שאשתה יין?"	"דהו""ל מתנה על מה שכתוב בתורה ותנאו בטל.<br>כיון שאפשר להביא את הקרבנות ע""י אחר חשיב איתיה בשליחות.<br>ובבית חוניו ספק אם כוונתו לנזירות או לצער עצמו, ואם הוא מגלח בבית חוניו הוברר שכוונתו לצער בעלמא."	נזיר דף יא		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"יודע אני שיש נזירות אבל איני יודע שהנזיר אסור ביין, מה דינו לר""ש ולרבנן ומדוע?<br>ומה הדין באומר הריני נזיר ע""מ שאשתה יין? והאם תלי במחלוקת הנ""ל? ומה הצדדים בזה? ומה מבואר בברייתא?<br>ומ""ש בע""מ שאין לך עלי שאר כסות ועונה דלא פליגי?"	"לרבנן ה""ז נזיר וכמו נזיר מזג וחרצן, ולר""ש דבעינן שיזור מכולם אינו נזיר.<br>באומר ע""מ לשינויא בתרא בגמ' לכו""ע אסור, דהוא עשה עצמו נזיר מהכל, ורק התנה, והו""ל מתנה על מש""כ בתורה ותנאו בטל.<br>לשינויא קמא גם בזה פליג ר""ש, דהו""ל הע""מ כשיור. ובברייתא תניא כשינויא בתרא דהו""ל מתנה.<br>ובע""מ שאין לך עלי שאר כסות ועונה לכו""ע ל""מ דלא שייך בזה שיור דאין קידושין לחצאין."	נזיר דף יא		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"פליגי ר""ש ורבנן ביודע שיש נזירות ואינו יודע שהנזיר אסור ביין, דחכמים אוסרים ור""ש מתיר.<br>מה מבואר במשנה ביודע אני שנזיר אסור ביין אבל סבור הייתי שחכמים מתירים לי מפני שאין אני יכול לחיות אלא ביין?<br>ואיך א""ש עם הרישא? (3)"	"במתני' תנן דבסבור שחכמים מתירים, דחכמים מתירים ור""ש אוסר.<br>לתירוץ ראשון בגמ' אמרינן איפוך שיהיה מתאים לרישא.<br>לתירוץ שני איירי הכא בשאילה, וכי היכי דלרבנן סגי באחד לאסור סגי באחד להתיר, אבל לר""ש דבעינן כולהו לאסור בעינן כולהו להתיר.<br>לתירוץ שלישי הכא הוי כנדרי אונסים, ופליגי ר""ש ורבנן אי בעי שאילה לחכם. [ואיירי שרק אח""כ נעשה צריך ליין, תוס']."	נזיר דף יא		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"הריני נזיר והריני לגלח נזיר, ושמע חבירו ואמר ואני, אלו ב' ספיקות נסתפקה בזה הגמ'?<br>ומהיכן נפשטו שניהם?<br>ומה סבר ר""ה בריה דר' יהושע לדחות? ומה ראייתו?<br>ומה השיבו רבא?"	"האם ואני קאי על כל דיבורו, או על חציו. ואם על חציו, האם על חצי ראשון או אחרון.<br>ופשטו מהא דנקט תנא דאמר ואני ועלי לגלח נזיר, דלשון ואני משמעה החצי הראשון בפנ""ע.<br>ודחה ר""ה דאפשר דהוא לישנא יתירא, וכמו בסיפא דהרי עלי לגלח חצי נזיר ושמע חבירו ואמר ואני עלי לגלח חצי נזיר דודאי דיבורו מיותר.<br>ודחה רבא דאי ברישא איצטריך י""ל דתני רישא אגב סיפא, אבל אם גם ברישא הוא מיותר לא היה לו לשנותו כלל."	נזיר דף יא		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	הריני נזיר ועלי לגלח נזיר, ושמע חבירו ואמר הריני נזיר ועלי לגלח נזיר, מה יעשו אם הם פקחים?	יגלחו זה את זה, ויצאו בזה ידי חובת נדרם.	נזיר דף יא		
