#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מתי מתפללין מעריב בשבועות?	"כתב הט&quot;ז (ריש סימן) דמאחרין להתפלל מעריב עד צאה&quot;כ כדי שיהיו ימי הספירה תמימות (מ&quot;ב ס&quot;ק א&#x27;), אכן המג&quot;א (ריש סימן) משמע דסגי כשמקדש על הכוס אחר צאה&quot;כ, וכן נקט הערוה&quot;ש (סע&#x27; ג&#x27;). אמנם משמע מפמ&quot;ג (מש&quot;ז ס&quot;ק א&#x27;) דלא פליגי ושניהם אמת דצריך להמתין בין למעריב בין לקידוש [ונפק&quot;מ אם מקדש קודם מעריב], ואפ&quot;ה נשים יכולות להדליק נרות מבעוד יום (הליכות שלמה שבועות פי&quot;ב סע&#x27; ב&#x27;), וכן מותר לקבל על עצמו תוספת יו&quot;ט (חוט שני שבת ח&quot;ד עמ&#x27; שכ&quot;ח, קובץ הלכות פי&quot;א סע&#x27; י&#x27;)"	סימן תצד סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	למה נקראת עצרת בלשון חכמים?	"תי&#x27; הערוה&quot;ש (סע&#x27; א&#x27;) כן תרגם אונקלוס על הפסוק בפינחס וביום הבכורים בהקריבכם מנחה חדשה לה&#x27; בשבעתיכם, וביאר הערוה&quot;ש דבאו לרמז שהתורה ניתנה בקדושה ובטהרה וכדכתיב אל תגשו אל אשה ומצינו בדוד המלך כשבא אצל אחימלך כתיב כי אשה עצורה לנו (שמואל א&#x27; כ&quot;א)"	סימן תצד סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם צריך לעסוק בתורה כל ליל שבועות?	"המג&quot;א (ריש סימן) הביא מזוהר שחסידים הראשונים היו נעורים כל הלילה ועוסקים בתורה, וביאר המג&quot;א לתקן מה שישראל היו ישנים כל הלילה והוצרך הקב&quot;ה להעיר אותם [ושמעתי מהר&quot;ז לעף שליט&quot;א דכלל ישראל חשבו דעדיין הם לא קבלו התורה וטוב יותר לישון טוב כדי לקבל התורה ברוב כח אבל אח&quot;כ ודאי לא יישנו עוד], והוסיף המ&quot;ב (ס&quot;ק א&#x27;) בשם האריז&quot;ל שכל מי שאינו ישן כלל בלילה מובטח לו שישלים שנתו ולא יארע לו שום נזק [ואפי&#x27; ליל שני יש ענין להיות ניעור כל הלילה דהגילוי שכינה להב&quot;י ור&quot;ש אלקבץ היתה גם בליל שני [והם היו נעורים גם כל היום] (של&quot;ה מס&#x27; שבועות, כה&quot;ח ס&quot;ק י&#x27;), מ&quot;מ נוהגין להקל מחמת קושי (פסק&quot;ת אות ה&#x27;)]"	סימן תצד סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה יעשה לגבי הברכות?	"לגבי על נטילת ידים יעשה צרכיו ואז יכול לברך על נטילת ידים ואשר יצר, בברכת ציצית יברך על טלית גדול, בברכת התורה המג&quot;א מצדד דיכול לברך מעצמו אלא שכתב דעדיף טפי לשמוע מאחר, ולענין אלקי נשמה ומעביר שינה לכתחילה ישמע הברכות מאחר (מ&quot;ב ס&quot;ק א&#x27;) [ועי&#x27; מש&quot;כ לעיל סי&#x27; ד&#x27; וסי&#x27; מ&quot;ו - מ&quot;ז]"	סימן תצד סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בתשה&quot;מ בליל שבועות?	"לא ישמש אלא אם הוא ליל טבילה (מג&quot;א ריש סימן, מ&quot;ב ס&quot;ק א&#x27;), אבל בליל שני מותר (שע&quot;ת ס&quot;ק ז&#x27;) אבל הכה&quot;ח (ס&quot;ק י&quot;ד) הביא מחמירים אף בליל שני"	סימן תצד סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו נוסח בתפילה בשבועות?	"אומרים חג השבועות הזה זמן מתן תורתנו, וביאר הערוה&quot;ש (סע&#x27; ב&#x27;) דאע&quot;פ שהתורה לא זכרה מתן תורה לגבי שבועות היינו מפני שהתורה ניתנה לעד ולעולמי עולמים ואין שייך לקבוע יום מיוחד בשביל זה ולכן תלתה התורה חג השבועות בקרבן שתי הלחם, ואפ&quot;ה אנו אומרים זמן מתן תורתינו בתפילתנו"	סימן תצד סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	באיזה יום היתה מתן תורה?	"איתא בגמ&#x27; (שבת פ&quot;ו ע&quot;ב) דלפי ר&#x27; יוסי יצאו ממצרים ביום ה&#x27; וקבלו את התורה נ&quot;א ימים אח&quot;כ בז&#x27; סיון בשבת קודש, ולפי הרבנן היתה בו&#x27; סיון ביום השבת אבל יש ב&#x27; מהלכים בגמ&#x27;, א&#x27; הסדר עולם פי&#x27; דיצאו ממצרים בערב שבת וא&quot;כ היתה רק נ&#x27; ימים עד מתן תורה, ב&#x27; יש צד בגמ&#x27; שיצאו ממצרים ביום ה&#x27; ונתעברה אייר והיתה נ&quot;א ימים. ויש לבאר כל שיטה ושיטה בפנ&quot;ע:&lt;br&gt;1) מהלך דר&#x27; יוסי - נמצאת שמתן תורה היתה בז&#x27; סיון ונ&quot;א ימים אחר יציאת מצרים, ולפי&quot;ז הקשה המג&quot;א (ריש סימן) איך אנו אומרים זמן מתן תורתינו, והביא תירוץ מרמ&quot;ע מפאנו דהוא רמז לנו על יו&quot;ט שני של גליות [דהיו במדבר בחו&quot;ל (ערוה&quot;ש סע&#x27; ב&#x27;)], והוסיף המג&quot;א דמשה רבינו הוסיף יום אחד מדעתו, וא&quot;כ באמת ו&#x27; סיון ונ&#x27; ימים דספירה ראוי למתן תורה ושפיר מצי למימר זמן מתן תורתנו {ויש להוסיף ע&quot;פ החת&quot;ס הידוע דלא שייך ספיקא דיומא בשבועות אלא כך תקנו חז&quot;ל משום לא פלוג, ועל כן צריך רמז מכאן דיש יו&quot;ט שני אף לשבועות}, וכן מבואר מתוס&#x27; ע&quot;ז (ג&#x27; ע&quot;א) דאפי&#x27; ר&#x27; יוסי מודה להדרשה יום הששי דראוי ה לינתן בששי [וביאר המהר&quot;ל (תפארת ישראל פכ&quot;ז) דהוי מתן תורתינו מצד הנותן ולא מצד המקבלים, והבית הלוי (פרשת יתרו) ביאר דהענין מתן תורה הוא הרשות ללומדי תורה להכריע ההלכה וזה היה הכח למשה רבינו להוסיף יום אחד מדעתו], ויש עוד מהלך מבאה&quot;ט (ס&quot;ק א&#x27;) בשם המדרש דיום נתינת התורה היה ל&quot;ו שעות, וא&quot;כ באמת היתה נ&#x27; ימים לספירה וגם היה ו&#x27; סיון, ועוד תירץ הבן אריה דכלל ישראל היו כגוים קודם מתן תורה ומבואר בהפלאה ועוד ספרים שבגוים הלילה הולך אחר היום וא&quot;כ ליל ט&quot;ז לא היה במנין הימים, ונמצאת דאע&quot;פ שמתן תורה היתה בז&#x27; סיון מ&quot;מ היתה נ&#x27; ימים אחר יציאת מצרים, ודו&quot;ק. וכעין זה תי&#x27; העונג יו&quot;ט (סי&#x27; מ&quot;ב) דמלבד המנין מ&quot;ט ימים יש עוד דין למנות חמשים ימים ובדרך כלל זה מתחיל בט&quot;ו ניסן אבל בשנה ראשונה לא היו יכולים להתחיל מט&quot;ו שהם לא יצאו ממצרים עד הבקר.&lt;br&gt;2) מהלך דרבנן (לפי סדר עולם) - נמצאת שט&quot;ו ניסן היתה בערב שבת, וא&quot;כ שבת לפני זה לא היתה י&#x27; ניסן, אכן להלכה הטור (סי&#x27; ת&quot;ל) הביא המדרש דשבת היתה י&#x27; ניסן ומש&quot;ה נקראת שבת הגדול.&lt;br&gt;3) מהלך דרבנן (לפי צד אחד בגמ&#x27;) - יצאו בה&#x27; ונתעברה אייר ומתן תורה היתה בו&#x27; סיון נ&quot;א ימים אחר שיצאו, ולפי&quot;ז קשה שאנו מונין נ&#x27; ימים, והרבה אחרונים (ח&quot;י, פר&quot;ח, גר&quot;ז) הביאו שו&quot;ת ריב&quot;ש (סי&#x27; צ&quot;ו) דאה&quot;נ היה נ&quot;א ימים מ&quot;מ כיון דלפי קביעות לוח שלנו לעולם אירע שבועות בו&#x27; סיון שפיר מצי למימר זמן מתן תורתינו, ולפי&quot;ז אם בזמן שקדשו ע&quot;פ הראייה ואירע שבועות בה&#x27; או ז&#x27; סיון לא אמרו זמן מתן תורתינו, ותמה עליו הגרא&quot;י סורשר שליט&quot;א הרי מבואר בכמה מקומות דשבועות שייך לקבלת התורה [גמ&#x27; פסחים (ס&quot;ח ע&quot;ב), מגילה (ל&quot;א ע&quot;ב) שקורין עשרת הדברות בשבועות, ירושלמי ר&quot;ה (פ&quot;ד ה&quot;ח) דלא כתיב חטאת בעצרת, ספר החינוך], וי&quot;ל ע&quot;פ הבן אריה הנ&quot;ל דקודם מתן תורה היו גוים והלילה הולך אחר היום וליל ט&quot;ז לא היה בכלל המנין, וע&quot;ע בעונג יו&quot;ט (סי&#x27; מ&quot;ב) לעוד מהלך.&lt;br&gt; [ובענין העצם מח&#x27; בין ר&#x27; יוסי ורבנן באיזה יום היתה ר&quot;ח, ביאר רב אברהם ווייסבורד שליט&quot;א דמצי לפרש ע&quot;פ רש&quot;י דכתב דהקב&quot;ה הראה למשה הלבנה בעוד יום סמוך לשקיעת החמה {דבהכרח זהו הזמן שיכול לראות הלבנה חדשה}, ומצי למימר דלא היה פנאי לקדש החודש עד אחר שקיעת החמה, וא&quot;כ ר&#x27; יוסי לשיטתו ס&quot;ל דצאה&quot;כ הוא אחר בין השמשות דר&#x27; יהודה וא&quot;כ עדיין יום הוא ויכול לקדש יום ה&#x27; משא&quot;כ לרבנן [דהוא שיטת ר&#x27; יהודה] מיד אחר שקיעה הוי בין השמשות ותו לא מצי לקדש יום ה&#x27;]"	סימן תצד סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	איך קיי&quot;ל לגבי פולטת שכבת זרע?	"קיי&quot;ל דנסרחת אחר ג&#x27; ימים, המג&quot;א והחת&quot;ס פירשו דהוא לחומרא בעלמא דמעיקר הדין קיי&quot;ל כחכמים (לפי הרמב&quot;ם) דנסרחת אחר ג&#x27; עונות שהוא ל&quot;ו שעות [ועל כן היו טהורים בו&#x27; סיון בשעת מתן תורה], אבל האחרונים כתבו דיש עוד מקור דהשכ&quot;ז נסרחת אחר ג&#x27; ימים מירושלמי דילפינן מזב דבעי ג&#x27; ימים, וא&quot;כ קשה דלמה לא היו כלל ישראל טמאין בשעת תורה אם ניתנה ביום ו&#x27;, ותי&#x27; הכו&quot;פ דהקב&quot;ה עשה שלא פלטה שום אשה, והפנ&quot;י תי&#x27; דלפי שיטה זו צ&quot;ל דפירשו ביום ד&#x27; [ג&#x27; סיון], והשפ&quot;א תי&#x27; דלפי שיטה זו ליכא איסור לפולטת לקבל התורה. וכל זה הוי לשיטת הרבנן אבל לפי ר&#x27; יוסי פשוט דנסרחת אחר ג&#x27; ימים (הגרא&quot;י סורשר שליט&quot;א)"	סימן תצד סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כיצד אומרים 1) אקדמות 2) יציב פתגם?	"1) כתב הט&quot;ז (ס&quot;ק א&#x27;) שאינו ראוי להפסיק באמצע הקריאה אלא ישורר אקדמות קודם שהתחיל הכהן ברכה על התורה (מ&quot;ב ס&quot;ק ב&#x27;), וח&quot;י (ס&quot;ק ג&#x27;) מיישב אלו שנוהגין לשוררו באמצע הקריאה [ואם טעה והתחיל הכהן לברך, אם עדיין לא אמר הברכה יפסיק לומר אקדמות ויחזור ויאמר ברכו עוד הפעם, ואם כבר התחילה הברכה יאמר אקדמות קודם לוי (קובץ הלכות פי&quot;א סע&#x27; כ&quot;ו)] 2) ה&quot;נ מצדד הט&quot;ז (ס&quot;ק א&#x27;) דעדיף לשוררו קודם שהתחיל ברכת הפטורה אבל מסיק שאין הפטורה חמירא כ&quot;כ ויכול לשוררו באמצע ההפטורה, וכן נוהגין לשוררו אחר פסוק ראשון (מ&quot;ב ס&quot;ק ב&#x27;)"	סימן תצד סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו החילוק בין טעם עליון לטעם תחתון?	"טעם עליון קורין כל דיבור ודיבור כפסוק בפנ&quot;ע, אלא שאנכי ולא יהיה לך היו בדיבור אחד, וממילא נשתנה כמה נקודות מחמת זה [כגון פני בפת&quot;ח ולא בקמ&quot;ץ, כל מלאכתך הכ&quot;ף רפויה, ועוד הרבה שינויים], משא&quot;כ טעם תחתון הוא הפסוקים שבפנינו ואין פסוק פחות מג&#x27; תיבות (ביה&quot;ל ד&quot;ה במחודש)"	סימן תצד סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם קורין בטעם עליון או בטעם תחתון?	"המג&quot;א (ריש סימן) הביא ממשאת בנימין דרק בשבועות קורין בטעם עליון, ואח&quot;כ הביא מספר אור תורה (שתי ידות עמ&#x27; י&quot;א) דכל קריאה בציבור קורין בטעם עליון (ביה&quot;ל ד&quot;ה מבחודש) {ונוהגין בחו&quot;ל כאור תורה ובא&quot;י כמשאת בנימין} [והוסיף הגר&quot;א (פנימים משלחן הגר&quot;א בהשמטות) דיש בזה רמז בלא תרצח שחז&quot;ל אומרים דהמוציא זרע לבטלה נקרא שופך דמים (נדה י&quot;ג ע&quot;א) וגם מי שאינו עוסק בפר&quot;ו נקרא שופך דמים (יבמות ס&quot;ג ע&quot;ב), ולא תרצח בפת&quot;ח מרמז על מוציא זרע לבטלה וזהו ביחיד משא&quot;כ לא תרצח בקמ&quot;ץ הוי מי שאינו עוסק בפר&quot;ו וזה נודע לכל ובציבור, ויש עוד פירוש מהגר&quot;א ע&quot;פ הגמ&#x27; ע&quot;ז (י&quot;ט) דפת&quot;ח הוי מי שמורה ולא הגיע להוראה וקמ&quot;ץ הוי מי שהגיע להוראה ואינו מורה]"	סימן תצד סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו ההפטורה?	"קוראין ביחזקאל במעשה מרכבה, ומסיימים בפסוק ותשאני וגו&#x27;"	סימן תצד סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מי קורין ההפטורה?	"כתב הח&quot;י (ס&quot;ק ה&#x27;) נוהגין לקרות גדול וחכם להפטורה זו וכדתנן (חגיגה י&quot;א ע&quot;ב) לא במעשה במרכבה אלא אם כן הוא חכם ומבין מדעתו (מ&quot;ב ס&quot;ק ד&#x27;)"	סימן תצד סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם צריך לעמוד בשעת 1) קריאת העשרת הדברות 2) ההפטורה?	"1) כתב הרמב&quot;ם בתשובות דאין לעמוד מפני תערומות המינים שיאמרו אין תורה אלא זו (מובא בבאר משה ח&quot;ח סי&#x27; ס&#x27; ס&quot;ק ה&#x27;), וכן מצינו שבטלו מלומר עשרת הדברות בכל יום וכמ&quot;ש לעיל (סי&#x27; א&#x27; סע&#x27; ה&#x27;) ולפיכך כתב המג&quot;א (שם ס&quot;ק ט&#x27;) דאין כותבין העשרת הדברות על קונטרוס המיוחד לציבור, אכן החיד&quot;א (טוב עין סי&#x27; י&quot;א) והשערי אפרים (ש&quot;ז סע&#x27; ל&quot;ז) ועוד אחרונים מיישבים המנהג כיון שקוראים בכל התורה, והאג&quot;מ (או&quot;ח ח&quot;ד סי&#x27; כ&quot;ב) הביא מבנו ר&#x27; דוד שליט&quot;א עוד סברא דכיון דעומדים לשירת הים רואין שמה שעומדים בעשרת הדברות אינו משום שאין לתורה אלא זו, ולמעשה כתב הקובץ הלכות (פי&quot;א סע&#x27; כ&quot;ז) דאין לשנות ממנהג המקום ואם כולם עומדים אף הוא יעמוד אבל אם רוצה לצאת מידי כל פקפוק יכול לעמוד איזה פסוקים קודם העשרת הדברות, 2) כתב המ&quot;ב (ס&quot;ק ד&#x27;) אם קורין אותה בלחש עם המפטיר יש לעמוד מפני כבודה {ולפיכך מקום שאין קלף נכון לקרוא עם הש&quot;ץ מעומד}"	סימן תצד סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו הקריאה ביום שני?	"בחול קוראים כל בכור, ובשבת קוראים עשר תעשר מפני שצריך עוד ב&#x27; קרואים (מג&quot;א ס&quot;ק א&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק ה&#x27;)"	סימן תצד סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו ההפטורה?	"מפטירין בחבקוק וה&#x27; בהיכל קדשו דקאי על מתן תורה ויציאת מצרים (ערוה&quot;ש סע&#x27; ד&#x27;), ונוהגין להתחיל מפסוק תפלה לחבקוק (מג&quot;א ס&quot;ק ב&#x27;)"	סימן תצד סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	איזה פיוטים אומרים בשבועות?	"הטור הביא מנהג לומר אחר מוסף אזהרות העשויות על מנין המצות, וכן הביא הערוה&quot;ש (סע&#x27; ד&#x27;) מנהג לומר כל תרי&quot;ג מצות דבעשרת הדברות יש ת&quot;כ אותיות כנגד תרי&quot;ג מצות דאורייתא וז&#x27; מצות דרבנן"	סימן תצד סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר להתענות באסרו חג?	"המג&quot;א (ס&quot;ק ג&#x27;) כתב דיום אחר שבועות נקרא יום טבוח דכשחל שבועות בשבת היו שוחטין הקרבנות באסרו חג ולפיכך אין מתענין בה [ואע&quot;פ שמבואר בגמ&#x27; דמותר להתענות כשחל שבועות בשבת להוציא מלבן של צדוקים, תי&#x27; הפמ&quot;ג (א&quot;א ס&quot;ק ג&#x27;) ע&quot;פ הלבוש דהיינו בזמנם אבל בזמנינו דליכא צדוקים אסור להתענות כשחל בשבת, ואפי&#x27; כשחל בשאר ימים אסור אטו כשחל בשבת], ולפי&quot;ז דוקא באסרו חג של שבועות אסור להתענות, אכן הגר&quot;א הביא מב&quot;י בשם ירושלמי (ע&quot;ז פ&quot;א ה&quot;א) דאסרו חג נקרא בנה דמועדא דהיינו בן המועד, ולפי&quot;ז אסור להתענות בכל אסרו חג (מ&quot;ב ס&quot;ק ו&#x27;) [וה&quot;ה דאסור בהספד (רע&quot;א) וצידוק הדין בציבור (ב&quot;י)], וכן נקט המ&quot;ב לעיל (סי&#x27; תכ&quot;ט ס&quot;ק י&quot;ד) דאסור להתענות באסרו חג דפסח, אבל נשים מותרות במלאכה באסרו חג (מג&quot;א ס&quot;ק ג&#x27;)"	סימן תצד סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בתחנון?	"כתב הרמ&quot;א דנוהגין שאין אומרים תחנון מר&quot;ח סיון עד ח&#x27; סיון [וע&quot;ע לעיל (סי&#x27; קל&quot;א סע&#x27; ז&#x27;) דיש נוהגין עד י&quot;ג סיון], וביאר המג&quot;א (ס&quot;ק ד&#x27;, ומובא במ&quot;ב ס&quot;ק ח&#x27;) דאפי&#x27; ב&#x27; סיון יש בה חשיבות דמשה אמר להם לקדשם בתורה [ולפיכך נהגו העולם שלא להתענות אפי&#x27; בב&#x27; סיון, דלא כהגהות המנהגים], וגם כתב הערוה&quot;ש (סע&#x27; ז&#x27;) דיום זה בין ימי שמחה [ר&quot;ח וג&#x27; ימי הגבלה] ממילא הוא בכלל השמחה, ועוד ביום זה חל יוה&quot;כ."	סימן תצד סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם שוטחין 1) עשבים 2) אילנות, בשבועות?	"1) הרמ&quot;א כתב שנוהגין לשטוח עשבים בשבועות בביהכ&quot;נ ובבתים זכר לשמחת מתן תורה שהיו שם עשבים סביב הר סיני (מ&quot;ב ס&quot;ק י&#x27;) {וביאר הר&quot;ח וועג שליט&quot;א דבא לרמז שכח התורה גורם עשבים לגדל במדבר, וכן שמעתי מרב טרעף שליט&quot;א שכח התורה בקודש הקדשים גורם הפרחים לגדל במטה של אהרן והנס היה ששאר המטות לא פרחו, וביאר ר&quot;א קרופניק דכתב הבעל הטורים (שמות ז&#x27; י&quot;ב) דהם לא פרחו מפני שמטה של אהרן בלעם}, וכתב המהרי&quot;ל דאם חל שבועות ביום ראשון שוטחן קודם שבת, וביאר המג&quot;א (ס&quot;ק ה&#x27;) דאינו מוקצה דהרי חשב עליהם מבעוד יום אלא הוא מכין משבת ליו&quot;ט (מ&quot;ב ס&quot;ק ט&#x27;), והערוה&quot;ש (סע&#x27; ו&#x27;) אינו חושש להכנה {אפשר משום דהוי נוי אף בשבת} 2) המג&quot;א (ס&quot;ק ה&#x27;) הביא מנהג להעמיד אילנות בביהכ&quot;נ ובבתים לזכור שבעצרת נידונין על פירות האילן ויתפללו עליהם, אכן החיי&quot;א הביא שהגר&quot;א ביטל מנהג זה משום שעכשיו הוא חק העמים להעמיד אילנות בחג שלהם (מ&quot;ב ס&quot;ק י&#x27;), וכן נקט הערוה&quot;ש (סע&#x27; ו&#x27;) [וחידש הערוה&quot;ש דמפני זה אף בטלו שטיחת העשבים, וכן נקט האג&quot;מ (יו&quot;ד ח&quot;ד סי&#x27; י&quot;א אות ה&#x27;)], ודעת תורה למהרש&quot;ם אינו חושש לובחוקותיהם לא תלכו דיש לנו טעם בדבר ועוד הם מעמידים האילנות גם בחוץ ואנחנו רק מעמידים בפנים"	סימן תצד סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מתי ראוי לשטוח העשבין להריח בבית הכנסת?	"כתב המג&quot;א (ס&quot;ק ט&#x27;) שיחלקם אחר שמ&quot;ע כדי שיוכלו לברך אבל בין ברוך שאמר לשמ&quot;ע אסור להפסיק לברך עליהם (מ&quot;ב ס&quot;ק י&#x27;), והח&quot;י (ס&quot;ק ז&#x27;) מיישב המנהג לחלקם קודם לכן דהרי קיי&quot;ל דבין הפרקים שואל מפני הכבוד ומשיב לכל אדם כ&quot;ש שמותר לברך, ותי&#x27; הבית מאיר דלא יביא לו ולא יריח {וכן ראינו חילוק זה במג&quot;א לעיל (סי&#x27; ס&quot;ו ס&quot;ק ה&#x27;) דמקיל להפסיק אפי&#x27; באמצע הפרק לברך על הברקים, ועל כרחך התם שאני דבא לו החיוב ברכה בעל כרחו, ולמעשה המ&quot;ב (שם ס&quot;ק י&quot;ט) משמע דלא יברך אלא בין הפרקים}"	סימן תצד סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	למה נוהגין לאכול מאכלי חלב בשבועות?	"1) הרמ&quot;א פי&#x27; שעושין זכר לשני הלחם שהיו מקריבין בשבועות על כן אוכלים מאכלי חלב ואח&quot;כ מאכלי בשר כדי שיהא מוכרח להביא שני לחם [של חטין (מג&quot;א ס&quot;ק ט&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ז)] על השלחן [והשלחן במקום המזבח], והוסיף המג&quot;א (ס&quot;ק ח&#x27;) דלפיכך נוהגין לאפות הלחם עם חמאה [והוא דבר מועט או יש בו סימן וכמ&quot;ש הרמ&quot;א ביו&quot;ד (סי&#x27; צ&quot;ז סע&#x27; א&#x27;) (מחה&quot;ש)] דאז בודאי יצטרך להביא לחם אחר {משמע כהאג&quot;מ דאם הוא זהיר א&quot;צ להביא לחם אחר מחלב לבשר} (מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ד - ט&quot;ו)&lt;br&gt;2) המג&quot;א (ס&quot;ק ו&#x27;) הביא מזוהר שז&#x27; שבועות כנגד ז&#x27; ימי נקיים, וידוע דדם נעכר ונעשה חלב והיינו שינוי מדין לרחמים [והקשה הפמ&quot;ג (א&quot;א ס&quot;ק ו&#x27;) הרי אנן קיי&quot;ל בנדה (ט&#x27; ע&quot;א) דאיבריה מתפרקין]&lt;br&gt;3) הח&quot;י (ס&quot;ק ט&#x27;) הביא מכלבו שנהגו לאכול חלב ודבש בשבועות מפני שתורה נמשלה לדבש וחלב דכתיב דבש וחלב תחת לשונך (מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ג)&lt;br&gt;4) המ&quot;ב (ס&quot;ק י&quot;ב) הביא בשם גדול אחד כי בקבלת התורה [שכל התורה בכלל העשרת הדברות וכמ&quot;ש רב סעדיה גאון] לא מצאו מה לאכול כי אם חלב דהבשר צריך הכנה רבה [ומעורר הח&quot;ח (ליקוטי הלכות) דזהו דוקא לפי הפרקי דר&quot;א (פמ&quot;ו) דקבלת התורה היתה בערב שבת אבל לפי הבבלי (שבת פ&quot;ו) קבלת התורה היתה בשבת ובלאו הכי אסור לשחוט (מ&quot;ב דרשו)]&lt;br&gt;5) אוכלים חלב ואח&quot;כ בשר בדוקא ודלא כמו שעשו המלאכים אצל אברהם שאכלו בשר בחלב להראות שבעבור זה ניתנה תורה לישראל (באה&quot;ט סס&quot;ק ח&#x27;)&lt;br&gt;6) מרומז בראשי תיבות חדשה לה&#x27; שבועותיכם (ערוה&quot;ש סע&#x27; ה&#x27;)"	סימן תצד סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו צורת של השני לחם?	"כתב הח&quot;י (ס&quot;ק ט&#x27;) דנהגו הנשים לעשותם ארוך עם ד&#x27; ראשין דהוי זכר לשני הלחם שהקריבו בשבועות, ועוד מפני שהוא דומה למזל תאומים שהוא מזל סיון"	סימן תצד סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	איזה תבלין ראוי להוסיף לתוך התבשילין?	"כרכום מפני שיש בו ריח טוב (ח&quot;י ס&quot;ק ט&#x27;, ערוה&quot;ש סע&#x27; ה&#x27;)"	סימן תצד סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	על מה צריך ליזהר בנוגע לבשר וחלב בשבועות?	"1) אם נאפה חלה חלבי צריך להסיק התנור יפה, וגם צריך מרדה חדשה ואינו מספיק להפכה (מג&quot;א ס&quot;ק ח&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק ט&quot;ו)&lt;br&gt;2) צריך מפה אחרת (מג&quot;א ס&quot;ק ו&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק ט&quot;ז), והמהדרין זוכין לשתי שולחנות (שיירי כנסת הגדולה, ח&quot;י ס&quot;ק י&quot;ב)&lt;br&gt;3) צריך קינוח והדחה (מ&quot;ב ס&quot;ק ט&quot;ז)"	סימן תצד סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם חתך צנון בסכין חלבי?	"כתב הפמ&quot;ג (א&quot;א ס&quot;ק ו&#x27;) דאסור לאוכלו תוך שש שעות לאכילת בשר, וכפשוטו רע&#x27;&#x27;א (יו&#x27;&#x27;ד סי&#x27; פ&#x27;&#x27;ט) חולק עליו דכתב דאם חתך צנון בסכין של בשר א&quot;צ להמתין שש שעות, ושמעתי חילוק מהר&quot;ג מלצר שליט&quot;א דאם אוכל צנון של בשר א&quot;צ להמתין שש שעות אבל אם אכל בשר אסור לאכול צנון של חלב."	סימן תצד סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם צריך להפסיק בבהמ&quot;ז מחלב לבשר?	"כתב המג&quot;א (ס&quot;ק ו&#x27;) דא&quot;צ להפסיק בבהמ&quot;ז אם לא אכל גבינה קשה, אבל אם אכל גבינה קשה צריך להמתין שש שעות (פמ&quot;ג א&quot;א ס&quot;ק ו&#x27;) והוסיף השעה&quot;צ (ס&quot;ק ט&quot;ו) דגם צריך לברך בהמ&quot;ז, וכ&quot;כ המחה&quot;ש והש&quot;ך (יו&quot;ד סי&#x27; פ&quot;ט ס&quot;ק ה&#x27;)"	סימן תצד סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כיצד נוהגין למעשה במאכלי חלב?	"בדרך כלל אין נוהגין לחלק הסעודה לשנים כהרמ&quot;א, יש נוהגין לעשות סעודה של חלב בלילה דיש סוברים דליכא דין שמחה בלילה אבל באמת יש בזה מח&#x27; (עי&#x27; שע&quot;ת סי&#x27; תקמ&quot;ו ס&quot;ק ב&#x27;), והרבה נוהגין כהדרכ&quot;ת (יו&quot;ד סי&#x27; פ&quot;ט ס&quot;ק י&quot;ט) שאוכלים מאכלי חלב אחר קידוש בלי סעודה ורק אח&quot;כ אוכלים סעודת בשר (קובץ הלכות פי&quot;א סע&#x27; י&quot;ג)"	סימן תצד סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה יעשה אם רוצה לאפות מאכלי חלב בתנור של בשר?	"מותר כשהוא מכוסה, אבל אם רוצה לאפותה מגולה אפשר להכשיר התנור ע&quot;י הזיעה שישים שם מים שהוחמו כבר לצורך אוכל נפש ולאחר שנתפשט הזיעה בכולה מותר לאפות בתוכה מאכלי חלב (קובץ הלכות פי&quot;א סע&#x27; ט&quot;ו) "	סימן תצד סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה אומרים בברכות ההפטורה?	את יום חג השבועות הזה, ואין אומרים מקרא קודש (מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ז)	סימן תצד סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מתי אומרים יזכור?	כל זמן שקוראים כל בכור מזכירין נשמות שיש בו מתנת יד ונודרים צדקה (מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ז)	סימן תצד סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם אומרים פרקי אבות בשבועות?	"אם שבועות חל במוצאי שבת אומרים פרקי אבות בשבת, אבל אם שבועות חל ביום ו&#x27; וז&#x27; אין אומרים פרקי אבות בשבת יו&quot;ט דהכל מודים דבעינן חצי לה&#x27; וחצי לכם בשבועות (מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ז)"	סימן תצד סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם יש ענין לנדב ס&quot;ת לבית הכנסת בשבועות?	"השע&quot;ת (ס&quot;ק ז&#x27;) הביא מברכ&quot;י שהנותן ס&quot;ת לבית הכנסת בשבועות הוי כאילו הקריב מנחה לה&#x27; בזמנה"	סימן תצד סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם טובלים בשבועות?	"הבאה&quot;ט (ס&quot;ק ז&#x27;) כתב שצריך לטבול בערב שבועות, והערוה&quot;ש (סע&#x27; ג&#x27;) כתב שטובלים בבקר זכר למתן תורה"	סימן תצד סעיף ג		
