#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת_לשימוש_המאגר_המוכן_משנב	באלו תנאים נוכל לסמוך על השיתוף במקום עירוב. <br>סומכים על עירוב במקום שיתוף, באיזה אופן נאמר דין זה והאם מוסכם.	"א. שהשתתפו בפת ב. שהניחוהו בבית שבחצר ג. י""א דוקא שכל חצר עירבה לפחות לעצמה בכה""ג מהני השיתוף להיות כל החצרות כאחד. והב""ח ושאר אחרונים דחו לשיטה זו. סומכים על עירוב במקום שיתוף היכא שעירבו כל החצרות דרך פתחים שביניהם, וכתב בה""ל דעל כרחך שכל חצר עירבה נמי לעצמה ובלא""ה לא מהני שעשו כל החצרות אחד. ולדעת הגאו""י הרמב""ם לא סובר דסומכים על עירוב במקום שיתוף.
<div style=""text-align: center;""><span style=""font-size: 10pt; color: #ba372a;""><strong><span style=""font-family: 'arial black', sans-serif;"">התשובות לא עברו הגהה ואין לסמוך עליהן הלכה למעשה.</span></strong></span></div>
<div style=""text-align: center;""><span style=""font-size: 10pt; color: #ba372a;""><strong><span style=""font-family: 'arial black', sans-serif;"">כל הזכויות שמורות. השאלות נתרמו לצורך שימוש בתוכנה בלבד.</span></strong></span></div>"	סימן שפז עד סימן שצו		מאגר
תת_לשימוש_המאגר_המוכן_משנב	לא עירבו בני החצרות יחד וכן לא השתתפו במבוי, מהו להוציא כלים ששבתו בחצר לתוך המבוי או לטלטל כלים ששבתו במבוי בתוך המבוי.	"מותר אפילו עירבו החצרות לעצמם דשכיחי מאני דבתים בחצר, ולא גזרינן שמא יוציאם למבוי. ולהרמב""ם אם עירבו החצרות לעצמם אין לטלטלם יותר מד""א ואם המבוי מותקן בצו""ה מודה דשרי. דטעם הרמב""ם(אינו משום דגזר גזרה הנ""ל) דכיון שעירבו חצרות הוו כאחד ואין המבוי ניתר בלחי וקורה אא""כ בתים וחצרות פתוחים לתוכו, וכיון שעירבו חשיבי כחצר אחת פתוחה למבוי. וע""י צו""ה שרי.
<div style=""text-align: center;""><span style=""font-size: 10pt; color: #ba372a;""><strong><span style=""font-family: 'arial black', sans-serif;"">התשובות לא עברו הגהה ואין לסמוך עליהן הלכה למעשה.</span></strong></span></div>
<div style=""text-align: center;""><span style=""font-size: 10pt; color: #ba372a;""><strong><span style=""font-family: 'arial black', sans-serif;"">כל הזכויות שמורות. השאלות נתרמו לצורך שימוש בתוכנה בלבד.</span></strong></span></div>"	סימן שפז עד סימן שצו		מאגר
תת_לשימוש_המאגר_המוכן_משנב	"באיזה אופן נחשיב הגוי מסולק משכונתו במבוי ולא יאסור. ואיך יצוייר כה""ג בישראל ששכח לערב."	"אם יש לגוי פתח או חלון דע""ד מאחורי ביתו הפתוח לקרפף או בקעה יותר מבית סאתיים (וברמב""ם לא כתב חילוק ב""ס לענין בקעה ומשמע דאפילו קטן נמי כיון דאית ביה אויר מעדיפו יותר), דנחשב כה""ג אינו רגיל במבוי שמעדיף אותו פתח היוצא לקרפף מחמת האויר שבו, דאינו אוסר. וכתב בה""ל דנראה לו דלא מהני היתר זה אא""כ יש פתח לצאת מהקרפף חוצה לו דאל""כ איך יסולק מהמבוי. ובישראל כה""ג דוקא בקרפף שאינו ב""ס או שהוקף לדירה שמותר בו שאם אסור בו לא נחשב מסולק ממבוי. וי""א דאדרבא אם הוקף לדירה אפילו ב""ס אוסר כיון שבכה""ג אין בו אויר.
<div style=""text-align: center;""><span style=""font-size: 10pt; color: #ba372a;""><strong><span style=""font-family: 'arial black', sans-serif;"">התשובות לא עברו הגהה ואין לסמוך עליהן הלכה למעשה.</span></strong></span></div>
<div style=""text-align: center;""><span style=""font-size: 10pt; color: #ba372a;""><strong><span style=""font-family: 'arial black', sans-serif;"">כל הזכויות שמורות. השאלות נתרמו לצורך שימוש בתוכנה בלבד.</span></strong></span></div>"	סימן שפז עד סימן שצו		מאגר
תת_לשימוש_המאגר_המוכן_משנב	מבוי שצידו האחד גר גוי וצידו השני גר ישראל יחידי, וצמוד לביתו גר ישראל אחר שאין פתחו למבוי זה, מהו לטלטל ביניהם בחצרות דרך חלונות או פתחים ומה דין שניהם לענין להוציא כליהם למבוי דרך הבית הפתוח למבוי.	"בחצרות ובתים ע""י עירוב מותרים. להוציא כליהם למבוי הישראל הפתוח למבוי שרי כי הוא יחיד כאן, אבל הישראל שאינו פתוח כאן אסור דרך חלונות כדי להקשות על הישראל להרגיש יחידי במבוי. משא""כ ע""י פתחים גמורים שרי כיון שבין כך אינו מפחד לגור כאן עם הגוי כיון שמרגיש מאוחד עם הישראל השני ע""י הפתחים שביניהם, ובסימן שפ""ב איכא פלוגתא בזה ויש להחמיר עי""ש.
<div style=""text-align: center;""><span style=""font-size: 10pt; color: #ba372a;""><strong><span style=""font-family: 'arial black', sans-serif;"">התשובות לא עברו הגהה ואין לסמוך עליהן הלכה למעשה.</span></strong></span></div>
<div style=""text-align: center;""><span style=""font-size: 10pt; color: #ba372a;""><strong><span style=""font-family: 'arial black', sans-serif;"">כל הזכויות שמורות. השאלות נתרמו לצורך שימוש בתוכנה בלבד.</span></strong></span></div>"	סימן שפז עד סימן שצו		מאגר
תת_לשימוש_המאגר_המוכן_משנב	"עיר שרוב תושביה גויים ומיעוטן ישראלים באיזה אופן לא יצטרכו לשכור מהגויים ע""מ להוציא למבוי."	"אם אין בה ב' חצרות של ישראלים אע""פ שגרים ישראלים רבים בחצר אחת. ובלבד שהעיר מוקפת לדירה או מתוקנת בלחי וקורה ועירבו ביניהם. ואם יש כמה חצרות של ישראלים אלא שבכל מבוי יש רק חצר אחת צריכים לשכור כיון שהעיר מוקפת נחשבת כל העיר כמבוי אחד ויש בה ב' חצרות ישראלים.
<div style=""text-align: center;""><span style=""font-size: 10pt; color: #ba372a;""><strong><span style=""font-family: 'arial black', sans-serif;"">התשובות לא עברו הגהה ואין לסמוך עליהן הלכה למעשה.</span></strong></span></div>
<div style=""text-align: center;""><span style=""font-size: 10pt; color: #ba372a;""><strong><span style=""font-family: 'arial black', sans-serif;"">כל הזכויות שמורות. השאלות נתרמו לצורך שימוש בתוכנה בלבד.</span></strong></span></div>"	סימן שפז עד סימן שצו		מאגר
תת_לשימוש_המאגר_המוכן_משנב	מהו לשכור משר העיר או מעבדיו רשות הגויים בעיר.	"כשאין הבתים שלו או אפילו הם שלו אלא שהשכירן למס וא""י לסלקן וגם אין לו רשות להשתמש בבתי העיר אפי' בשעת מלחמה לא מועיל לשכור משר העיר אלא צריך לשכור מכל חצר וחצר של עכו""ם. וי""א דוקא לענין להוציא ולהכניס לרשות אינו יהודי, אבל לטלטל במבוי יכול לשכור מהשר שדרך המבוי היא שלו שיכול לסלק העכו""ם משם וכן הלכה. ולדעת החכ""צ לא מהני אם יכול להכניס חייליו לבתים אא""כ יש לו כח לעשות מלחמה כל שעה שירצה בלא הסכמת בני העיר.
<div style=""text-align: center;""><span style=""font-size: 10pt; color: #ba372a;""><strong><span style=""font-family: 'arial black', sans-serif;"">התשובות לא עברו הגהה ואין לסמוך עליהן הלכה למעשה.</span></strong></span></div>
<div style=""text-align: center;""><span style=""font-size: 10pt; color: #ba372a;""><strong><span style=""font-family: 'arial black', sans-serif;"">כל הזכויות שמורות. השאלות נתרמו לצורך שימוש בתוכנה בלבד.</span></strong></span></div>"	סימן שפז עד סימן שצו		מאגר
תת_לשימוש_המאגר_המוכן_משנב	"יהודים העוברים בעיר המוקפת חומה ואין בה אלא חצר אחת של ישראלים ושובתים שם בשבת בחצר אחרת האם ע""י ביאתם מצריכים לשכור מהגויים, ומה דינם לגבי עצמם."	"אינם צריכים לשכור כיון שהם אורחים וגם הם מותרים ודלא כמג""א בזה. ויש מחמירים אם רגילים לבא ויש מקילין עד ל' יום.
<div style=""text-align: center;""><span style=""font-size: 10pt; color: #ba372a;""><strong><span style=""font-family: 'arial black', sans-serif;"">התשובות לא עברו הגהה ואין לסמוך עליהן הלכה למעשה.</span></strong></span></div>
<div style=""text-align: center;""><span style=""font-size: 10pt; color: #ba372a;""><strong><span style=""font-family: 'arial black', sans-serif;"">כל הזכויות שמורות. השאלות נתרמו לצורך שימוש בתוכנה בלבד.</span></strong></span></div>"	סימן שפז עד סימן שצו		מאגר
תת_לשימוש_המאגר_המוכן_משנב	באיזה עיר של רבים אמרו שאין מערבין את כלה אלא טעונה שיור ומה הטעם לצורך זה. <br>מהו השיור שהצריכו והתיקון הדרוש שאותו שיור לא יאסור עליהם.	"עיר של רבים שהיה לה ב' פתחים שנכנסים בזו ויוצאים בזו ושיש לה לפחות חמישים דיורים. והטעם שאם יערבו את כולה ויטלטלו בכלה תשתכח תורת ר""ה מהם. ולכן כשיש לה רק פתח אחד לא דמיא לרה""ר ודינה כחצר. <br>משייר אפילו חצר אחת שיש בה בית (וי""א אפילו בית בלא חצר סגי)שלא תערב עמהם ויהיו החצר אסורים, ויש לתקן ביניהם שני פסין או צו""ה ברחבה עשר, או מצבה, להפריד שהחצר הנ""ל לא תאסור עליהם ולא סגי בלחי וקורה כיון שהיו רגילים ביחד מקודם.
<div style=""text-align: center;""><span style=""font-size: 10pt; color: #ba372a;""><strong><span style=""font-family: 'arial black', sans-serif;"">התשובות לא עברו הגהה ואין לסמוך עליהן הלכה למעשה.</span></strong></span></div>
<div style=""text-align: center;""><span style=""font-size: 10pt; color: #ba372a;""><strong><span style=""font-family: 'arial black', sans-serif;"">כל הזכויות שמורות. השאלות נתרמו לצורך שימוש בתוכנה בלבד.</span></strong></span></div>"	סימן שפז עד סימן שצו		מאגר
תת_לשימוש_המאגר_המוכן_משנב	"על מה מסתמכים העולם שאין נזהרים בדין הנ""ל."	"במ""א כתב דאפשר דסומכים על דעת רש""י שסובר דאין נקרא רבים בפחות מס' רבוא. ובא""ר כתב דאין הלכה כרש""י ולכן צ""ל דסומכים דבתי עכו""ם חשיבי שיור אע""פ שהוא מחלוקת.
<div style=""text-align: center;""><span style=""font-size: 10pt; color: #ba372a;""><strong><span style=""font-family: 'arial black', sans-serif;"">התשובות לא עברו הגהה ואין לסמוך עליהן הלכה למעשה.</span></strong></span></div>
<div style=""text-align: center;""><span style=""font-size: 10pt; color: #ba372a;""><strong><span style=""font-family: 'arial black', sans-serif;"">כל הזכויות שמורות. השאלות נתרמו לצורך שימוש בתוכנה בלבד.</span></strong></span></div>"	סימן שפז עד סימן שצו		מאגר
תת_לשימוש_המאגר_המוכן_משנב	"באיזה אופן אם שייר ולא עירבו יחד כל יושבי העיר אוסרים זע""ז."	"בעיר שהיתה של יחיד ונעשית של רבים דא""צ שיור ואם שייר אוסר עליהם ואם עשו מצבה גבוהה ד""ט עד""ט אינו אוסר עליהם.
<div style=""text-align: center;""><span style=""font-size: 10pt; color: #ba372a;""><strong><span style=""font-family: 'arial black', sans-serif;"">התשובות לא עברו הגהה ואין לסמוך עליהן הלכה למעשה.</span></strong></span></div>
<div style=""text-align: center;""><span style=""font-size: 10pt; color: #ba372a;""><strong><span style=""font-family: 'arial black', sans-serif;"">כל הזכויות שמורות. השאלות נתרמו לצורך שימוש בתוכנה בלבד.</span></strong></span></div>"	סימן שפז עד סימן שצו		מאגר
תת_לשימוש_המאגר_המוכן_משנב	"יא. באיזה אופן אם עירבו מבוי מבוי א""צ תיקון דפס ד""ט או שני משהויין וכו' ובאיזה אופן צריכים תיקון זה."	"בעיר שהיתה מעולם של רבים א""צ תיקון כיון שמעולם לא הורגלו יחד. ובעיר של יחיד שנעשתה של רבים כיון שהורגלו יחד יש צורך בתיקון הנ""ל.
<div style=""text-align: center;""><span style=""font-size: 10pt; color: #ba372a;""><strong><span style=""font-family: 'arial black', sans-serif;"">התשובות לא עברו הגהה ואין לסמוך עליהן הלכה למעשה.</span></strong></span></div>
<div style=""text-align: center;""><span style=""font-size: 10pt; color: #ba372a;""><strong><span style=""font-family: 'arial black', sans-serif;"">כל הזכויות שמורות. השאלות נתרמו לצורך שימוש בתוכנה בלבד.</span></strong></span></div>"	סימן שפז עד סימן שצו		מאגר
תת_לשימוש_המאגר_המוכן_משנב	"יב. עבר ועירב ביו""ט שחל להיות בער""ש האם חל העירוב."	"הפמ""ג מסתפק אם מהני.
<div style=""text-align: center;""><span style=""font-size: 10pt; color: #ba372a;""><strong><span style=""font-family: 'arial black', sans-serif;"">התשובות לא עברו הגהה ואין לסמוך עליהן הלכה למעשה.</span></strong></span></div>
<div style=""text-align: center;""><span style=""font-size: 10pt; color: #ba372a;""><strong><span style=""font-family: 'arial black', sans-serif;"">כל הזכויות שמורות. השאלות נתרמו לצורך שימוש בתוכנה בלבד.</span></strong></span></div>"	סימן שפז עד סימן שצו		מאגר
תת_לשימוש_המאגר_המוכן_משנב	"יג. שכח ולא ערב מעיו""ט ומערב ביו""ט על תנאי האם מברך."	"לא.
<div style=""text-align: center;""><span style=""font-size: 10pt; color: #ba372a;""><strong><span style=""font-family: 'arial black', sans-serif;"">התשובות לא עברו הגהה ואין לסמוך עליהן הלכה למעשה.</span></strong></span></div>
<div style=""text-align: center;""><span style=""font-size: 10pt; color: #ba372a;""><strong><span style=""font-family: 'arial black', sans-serif;"">כל הזכויות שמורות. השאלות נתרמו לצורך שימוש בתוכנה בלבד.</span></strong></span></div>"	סימן שפז עד סימן שצו		מאגר
תת_לשימוש_המאגר_המוכן_משנב	"יד. מהו לערב בבהש""מ."	"י""א שמערבים אפילו קיבל תוספת וי""א שלא מערב אם קיבל תוספת ואפילו מבעו""י והגר""א מצדד כדיעה זו.
<div style=""text-align: center;""><span style=""font-size: 10pt; color: #ba372a;""><strong><span style=""font-family: 'arial black', sans-serif;"">התשובות לא עברו הגהה ואין לסמוך עליהן הלכה למעשה.</span></strong></span></div>
<div style=""text-align: center;""><span style=""font-size: 10pt; color: #ba372a;""><strong><span style=""font-family: 'arial black', sans-serif;"">כל הזכויות שמורות. השאלות נתרמו לצורך שימוש בתוכנה בלבד.</span></strong></span></div>"	סימן שפז עד סימן שצו		מאגר
תת_לשימוש_המאגר_המוכן_משנב	"טו. עירב בבהש""מ ונאכל בבהש""מ מה דינו."	"לא מהני דכולי האי לא מקילינן להחשיבו לענין הנחה יום ולענין אכילה לילה. ובבה""ל כתב שאם הניחו בבהש""מ של ר""י ואכלו בבהש""מ דר""י שפיר דמי.
<div style=""text-align: center;""><span style=""font-size: 10pt; color: #ba372a;""><strong><span style=""font-family: 'arial black', sans-serif;"">התשובות לא עברו הגהה ואין לסמוך עליהן הלכה למעשה.</span></strong></span></div>
<div style=""text-align: center;""><span style=""font-size: 10pt; color: #ba372a;""><strong><span style=""font-family: 'arial black', sans-serif;"">כל הזכויות שמורות. השאלות נתרמו לצורך שימוש בתוכנה בלבד.</span></strong></span></div>"	סימן שפז עד סימן שצו		מאגר
תת_לשימוש_המאגר_המוכן_משנב	"טז. מה הדין בספק נאכל בבהש""מ ובספק הונח בבהש""מ."	"ספק נאכל מעמידים על חזקתו וכשר. ספק הונח דליכא חזקה לא מהני. ואע""ג דספק דבהש""מ כשר אע""פ שאין חזקה, צ""ל דספק הונח גרע טפי. ובה""ל הביא דלגבי ע""ח יש ראשונים שסוברים דכשר ולא נאמר דין זה אלא בעירובי תחומין.
<div style=""text-align: center;""><span style=""font-size: 10pt; color: #ba372a;""><strong><span style=""font-family: 'arial black', sans-serif;"">התשובות לא עברו הגהה ואין לסמוך עליהן הלכה למעשה.</span></strong></span></div>
<div style=""text-align: center;""><span style=""font-size: 10pt; color: #ba372a;""><strong><span style=""font-family: 'arial black', sans-serif;"">כל הזכויות שמורות. השאלות נתרמו לצורך שימוש בתוכנה בלבד.</span></strong></span></div>"	סימן שפז עד סימן שצו		מאגר
תת_לשימוש_המאגר_המוכן_משנב	"יז. הניחו העירוב במקום שיש צורך לעבור על איסור דרבנן כדי להגיע אליו בבהש""מ האם כשר."	"איסור דרבנן הקרוב לדאורייתא כסתירת אהל או כהילוך פחות ד""א ברה""ר פסול, ואיסור מוקצה וכן כרמלית לא גזרו בבהש""מ.
<div style=""text-align: center;""><span style=""font-size: 10pt; color: #ba372a;""><strong><span style=""font-family: 'arial black', sans-serif;"">התשובות לא עברו הגהה ואין לסמוך עליהן הלכה למעשה.</span></strong></span></div>
<div style=""text-align: center;""><span style=""font-size: 10pt; color: #ba372a;""><strong><span style=""font-family: 'arial black', sans-serif;"">כל הזכויות שמורות. השאלות נתרמו לצורך שימוש בתוכנה בלבד.</span></strong></span></div>"	סימן שפז עד סימן שצו		מאגר
