#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	הנושא את המדרס, האם שרי ליה לישא תרומה או קודש?<br>ומדוע?<br>וכאיזה תנא אתיא?	"אסור לישא קודש משום מעשה שהיה באותו שהיה סנדלו טמא מדרס, ונפסקה רצועה והניח ע""פ חבית, ונפלה הרצועה לתוך החבית וטמאה הקודש.<br>ולא אסרו אלא בקודש ולא בתרומה, דאתיא כחנניא בן עקביא דלא גזרו אלא בירדן וספינה כמעשה שהיה."	חגיגה דף כג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"אסרו לנושא מדרס לישא קודש משום המעשה שהיה במנעל.<br>באלו ב' אופנים הסתפקו אי אסור ג""כ?<br>ומה הדין אם נשא בדיעבד?"	הסתפקו בסנדל טהור אי גזרו אטו טמא. ובחבית סתומה אי גזרו אטו פתוחה.<br>עבר ונשא פלוגתא דאמוראי אי טמא או טהור.	חגיגה דף כג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	באיזה אופן אסור ובאיזה אופן מותר להעביר מי חטאת בירדן? ואיך הדין בשאר נהרות?	"לרבנן אסור בכל הנהרות, לא בספינה ולא ע""ג בהמה או חבירו, ולא בזריקה, ולא ישיטם ע""ג המים, אלא רק הוא מוליך כשרגליו נוגעות במים. ומשום מעשה שהיה שנמצא כזית מת בספינה.<br>לר' חנניא בן עקביא לא גזרו אלא בספינה ואלא בירדן וכמעשה שהיה."	חגיגה דף כג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"כלים הנגמרים בטהרה, האם טעונים טבילה?<br>ומשום איזה חשש?<br>ובאיזה מקום פירשו ג""כ כיו""ב?"	"טעונים טבילה לקודש ולא לתרומה.<br>איירי בנעשו ע""י חבר, דאי ע""י ע""ה אינם קרויים נעשים בטהרה. ואפ""ה בעינן טבילה, דחיישינן שמא קודם גמ""מ שלא נזהר עליהם ניתזה צינורא מע""ה, ועדיין היא לחה בשעת גמר הכלי.<br>ועד""ז פירשו בשפופרת של חטאת שטעונה טבילה."	חגיגה דף כג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"למתני' דכלים הנגמרים בטהרה טעונים טבילה, האם בעינן ג""כ הערב שמש?<br>ומ""ט סברו לומר דלא אתיא כר' אליעזר?<br>ואיך תירצו למסקנא?"	"במשנה משמע דרק טבילה טעונים, ולא הערב שמש.<br>וס""ד דלא א""ש עם מה דאמר ר""א דשפופרת שעשאה לחטאת א""צ לטמא להוציא מלב הצדוקים אלא מטביל ודיו, דאי נימא דכלים הנעשים בטהרה אינם טעונים אף בעלמא אלא טבילה ולא הערב שמש, אין כאן הוצאה מלב צדוקים.<br>ותירצו למסקנא דעשו את השפופרת כטמאה בטמא מת בשביעי שלו לטמא אדם, ומש""ה היה לנו להצריכו הערב שמש לטעות הצדוקים. ואיכא הוצאה מליבם."	חגיגה דף כג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"פירשו תחילה דשפופרת שנגמרה בטהרה לחטאת, עשאוה כטמא שרץ.<br>מהיכן הוכיחו דהיא חמורה מטמא שרץ?<br>ומהיכן הוכיחו דאינה כטמא מת?<br>ואיך פירשו למסקנא?<br>ואיך א""ש עם מה שלא חידשו דבר בפרה?"	"דאיתא דהוא מטבילה וטעון טבילה בעצמו, וטמא שרץ אינו מטמא אדם.<br>וסברו דהיא כטמא מת, אך הקשו דא""כ תצטרך הזאה שלישי ושביעי.<br>ופירשו דהיא כטמא מת בשביעי שלו.<br>והא דלא חידשו היינו בדבר שאינו ראוי לקבל טומאה זו, כגון שלא החשיבו קרדום שאינו עומד לישיבה למדרס.<br>אבל הכא דהוא ראוי לקבלה, עשו את שאינו נוגע כנוגע."	חגיגה דף כג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"שפופרת שחתכה לחטאת, מה צריך לעשות בה קודם השימוש לר""א ולר' יהושע ומדוע?"	"לר' יהושע מטמאה ומטבילה, להוציא מליבן של צדוקים האומרים שפרה נעשית רק במעורבי שמש.<br>לר""א א""צ לטמאה דבלא""ה היא טמאה מהגזירה דכלים הנגמרים בטהרה טעונים טבילה לקודש. אלא מטבילה ודיו."	חגיגה דף כג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה דין צירוף כלי לקודש ולתרומה?<br>והאם הוא מדאורייתא? ואלו ב' אופנים יוצאים מן הכלל?	"הכלי מצרף את שבתוכו לקודש ולא לתרומה.<br>פליגי אמוראי אי מה""ת או מדרבנן. ולכו""ע אינו צריך לכלי, או בכלי שאין לו תוך, דרבנן."	חגיגה דף כג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"לר' חנין דצירוף כלי לקודש דאורייתא, מהיכא נפיק?<br>ומאלו דברי ר""ע הקשו ע""ד?<br>ומה תירצו על סולת, ועל קטורת ולבונה?<br>ואיך הוכיחו מדברי ר' חייא בר אבא דצירוף דרבנן?"	"דכתיב כף אחת, הכתוב עשה את כל מה שבכף אחת.<br>דר""ע הוסיף על מתני' דפרה דה""ה בסולת קטורת ולבונה דטבול יום שנגע במקצתן פסל את כולן. ובפרה הוא רק מדרבנן, דהא אפר הפרה אינו קודש. ומשמע דהוא רק דרבנן.<br>ודחו דסולת בשיירי מנחות שאינו צריך לכלי ובו הצירוף דרבנן.<br>וקטורת ולבונה ל""ש לתרץ כן, אלא דאיירי בכלי שאין לו תוך כגון ע""ג קרטבילא, והוא רק דרבנן.<br>ומ""מ מהא דאמר ר' חייא בר אבא דמשנה זו דהכלי מצרף נאמרה מעדותו של ר""ע, מוכח דס""ל דאין צירוף אלא מדרבנן."	חגיגה דף כג		
