#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ג. 1 &quot;ויהי בהיות יהושע ביריחו וישא עיניו וירא והנה איש עמד לנגדו [וגו'] וישתחו&quot; מדוע הותר לו להשתחות לו בלילה, ומה רצה ממנו האיש?	"אף שאסור ליתן שלום לחברו בלילה שמא שד הוא, כאן כיון שהזכיר שם ה' &quot;כי אני שר צבא ה'&quot; ידע שאינו משקר.<p dir=""rtl"">הם ביטלו גם תמיד של שחר וגם ת&quot;ת ואמר שבא על ת&quot;ת, מכאן שת&quot;ת של רבים {כל ישראל} חשוב יותר מהקרבת תמיד.</p>"	מגילה ג.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"ג: 1 מקרא מגילה - ועבודה, ת&quot;ת או כבוד תורה, מי דוחה את מי?<p dir=""rtl"">מת מצוה - ותלמוד תורה, עבודה, מקרא מגילה, מי דוחה את מי?</p>"	"מקרא מגילה ועבודה - מקרא מגילה דוחה דכתיב &quot;משפחה ומשפחה&quot; אפ' כהנים בעבודתן ולוים בדוכנן וישראל במעמדם מבטלים עבודתן ובאים לשמוע מקרא מגילה.<p dir=""rtl"">מקרא מגילה ות&quot;ת&nbsp;&nbsp;- מדקודם לעבודה סמכו בית רבי לבטל תורה, אבל ת&quot;ת דרבים חשוב יותר ואין להוכיח מעבודה לבטלו, וכן כבוד תורה (להספיד חכם) דוחה מקרא מגילה.</p><p dir=""rtl"">מת מצוה ות&quot;ת - איתא בבריתא מבטלים ת&quot;ת להוצאת המת ולהכנסת כלה.</p><p dir=""rtl"">מת מצוה ועבודה - מת מצוה עדיף דכתיב &quot;ולאחותו&quot; לאחותו אינו מטמא אבל מטמא למת מצוה.</p><p dir=""rtl"">מת מצוה ומקרא מגילה&nbsp;&nbsp;- בתחילה הסתפק רבא האם מקרא מגילה עדיף משום פרסומי ניסא, אח&quot;כ פשט שמת מצוה קודם דגדול כבוד הבריות שדוחה את ל&quot;ת שבתורה.</p>"	מגילה ג:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ג: 2 'אמר רבי יהושע בן לוי כרך וכל הסמוך לו וכל הנראה עמו נדון ככרך' באר!	"סמוך אף שאינו נראה כגון שיושבת בנחל, נראה אע&quot;פ שאינו סמוך כגון שיושבת בראש ההר. לעיל (ב:) התבאר ששיעור סמוך הינו כמחמתן לטבריא מיל.<p dir=""rtl"">(נחלקו הראשונים, י&quot;א &lt;וכן משמע בשו&quot;ע&gt; סמוך הינו מיל, ונראה אף שאינו מיל. וי&quot;א &lt;וכן הוא בטור&gt; יותר ממיל לעולם אין דינו ככרך, וסמוך שאינו נראה דוקא סמוך ממש בתוך עיבורה של עיר).</p>"	מגילה ג:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ג: 3 אלו דינים אמר ריב&quot;ל בסוגיתנו בדיני כרך לקריאת המגילה (סמוך, ישב ולבסוף הוקף, י' בטלנים, חרב וישב, לוד וכו')?	"כרך וכל הסמוך לו וכל הנראה עמו נדון ככרך.<p dir=""rtl"">כרך שישב ולבסוף הוקף נדון ככפר דכתיב &quot;ואיש כי ימכר בית מושב עיר חומה&quot; שהוקף ולבסוף ישב ולא שישב ולבסוף הוקף.</p><p dir=""rtl"">כרך שאין בו עשרה בטלנים נדון ככפר, אע&quot;ג דמיקלעי לו מעלמא (נחלקו הראשונים האם דין זה לגבי מוקפות חומה או להקדים ליום הכניסה).</p><p dir=""rtl"">כרך שחרב ולבסוף ישב נדון ככרך, הינו שחרב מעשרה בטלנים שבו אבל חרב מישובו אפ' בלא ישב.</p><p dir=""rtl"">לוד ואונו וגיא החרשים מוקפות חומה מימות יהושע בן נון הוו, אלא שחרבו בימי פילגש בגבעה וחזר אלפעל ובננהי ונפלו וחזר אסא ובנאם.</p>"	מגילה ג:		
