#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	שיז. מדוע היה צריך אביי לומר שעד אחד נאמן גם באכלת חלב גם בנטמאו טהרותיך וגם בשורך נרבע? 	"דאם אמר רק באכלת חלב הו""א דאי לאו דקים ליה דאכל לא היה מביא קרבן שלא יהא חולין בעזרה, אבל נטמאו טהרותיך הינו אומרים שאינו מודה ומה ששתק הוא כיון שראויים לו בימי טומאתו. ואם אמר גם בנטמא טהרותיך הו""א ששתיקתו כהודאה משום שמפסידם בימי טהרתו אבל שורך נרבע הו""א ששתיקתו אינה הודאה כיון שכל השוורים אינם עומדים למזבח, צריכא למימר שבכולם שתיקתו הודאה היא <sup>קיט</sup>.<span style=""font-size: 12pt !important; color: #504f4b;"">
<br>קיט.  והרשב""א  (ד""ה הא)  כתב בשם הרמב""ן שביאור הצריכותא היא דאי אשמועינן קמייתא הוה אמינא דשתיקתו לאו הכחשה, אבל נטמאו טהרותיך מדאישתיק ולא אמר ליה ולא מידי אימא תהוי כהכחשה וכמי שאינו מקפיד ואינו חושש לדבר, שאלו חשש היה אומר איני יודע או יודע אני, קמ""ל אביי שאין השתיקה אלא מפני שאינו יודע, וכל מקום שאינו מכחיש העד בפירוש נאמן הוא ואסור. והרשב""א ביאר שבכל דבר הו""א שהוא מטעם שתיקה כהודאה וקמ""ל דטעמא דכולהו לאו משום שתיקה כהודאה היא אלא משום נאמנותו של עד דמהימן.</span>"	קידושין סו.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	שיח. כיצד אמר אביי שעד אחד שמעיד שאשתו זנתה ושותק נאמן הרי אין דבר שבערוה פחות משנים? 	"כתבו התוס' (ד""ה אמר) שאפשר כיון שלא קדשה בפני עדים המעות מתנה כלומר שצריך עדים לקיים הקידושין אבל בזנות הביאה אוסרת בין בעדים בין שלא בעדים ואין אנו צריכים אלא שידע הבעל האמת. עוד כתבו התוס' (ד""ה רבא) דכיון דשותק ושתיקה כהודאה דמיא תאסר עליו מדין שויא עליה חתיכא דאיסורא <sup>קכ</sup>.<span style=""font-size: 12pt !important; color: #504f4b;"">
<br>קכ.  והרשב""א  (ד""ה אשתו)  תירץ שצריך שנים כשהוא מכחישם אבל כשמודה מספיק עד אחד. עוד תירץ שאביי לאו דבר תורה קאמר אלא כיון דבעלמא מהימן הימנוה רבנן אפילו בדבר שבערוה.</span>"	קידושין תוס' סו.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"שיט. האם מותר לכה""ג ללבוש את הציץ שלא בשעת עבודה ומדוע? "	"רש""י כתב שמותר דבגדי כהונה ניתנו ליהנות בהם. והתוס' (ד""ה הקם) כתבו שמיד שהיו יכולים להפשיטם היו זקוקים להפשיטם ומפרש ר""ת שציץ מותר משום דכתיב בו והיה על מצחו תמיד משמע שמותר שלא בשעת עבודה <sup>קכא</sup>.<span style=""font-size: 12pt !important; color: #504f4b;"">
<br>קכא.  כתב הרשב""א  (ד""ה הקם)  שיש דוחים דביומא הכי קאמר אילימא על מצחו תמיד הא לא אפשר דהא איכא שעת שינה ושעת כניסתו לבית הכסא, אלא על כרחין האי תמיד לאו אמצחו קאי אלא לתמיד הוא מרצה, ולומר שאע""פ שאינו על מצחו מרצה הוא ואפילו תלוי בסיכתא.</span>"	קידושין סו.ותוס'		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	שכ. כמה עדים העידו שאמו של ינאי נשבית וכיצד התבטלה עדותם?<br>	לאביי עד אחד לרבא שני עדים. לאביי התבטלה עדות העד כשהגיעו שני עדים ואמרו שלא נשבית. לרבא כשהזימו את הראשונים או שהעידו שגנבוה מהשובים עד שלא נתייחדה עמהם והכניסו שפחה במקומה.	קידושין סו.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	שכא. אם היו שני עדים שאמו של ינאי נשבית ושנים שלא נשבית מדוע לא נכשיר את ינאי שהרי יש לאמו חזקת כשרות? 	"רש""י (ד""ה סמוך) כתב שלאם יש חזקת כשרות אבל לא לבן שהרי מעידים על תחילת לידתו בפסול. והתוס' (ד""ה מאי) כתבו דלא אמרינן שתועיל חזקת האם לבן דביוחסין דאיכא איסורא דאורייתא החמירו שבתרי ותרי אסורה היא מדרבנן <sup>קכב</sup>.<span style=""font-size: 12pt !important; color: #504f4b;"">
<br>קכב.  והרשב""א  (ד""ה ויש)  כתב דיש מי שתירצו דכל תרי ותרי הוי ספיקא דאורייתא ולא אמרינן אוקי אתתא אחזקתה. וכתב דאינו מחוור דאדרבה לכאורה משמע בהדיא ביבמות דאסיקנא דתרי ותרי ספקא דרבנן הוא ואוקי מילתא אחזקתה, אבל בשל תורה כגון קידושין וכגון הא דינאי דפסלינן ליה בתרומה דאורייתא ובעבודה אמור רבנן דספיקא הוי ולא מוקמינן אחזקתה.</span>"	קידושין סו. ותוס'		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	שכב. מנין שבן גרושה או בן חלוצה שעבד עבודתו כשרה? 	לרב יהודה אמר שמואל מדכתיב והיתה לו ולזרעו אחריו, בין זרע כשר ובין זרע פסול. לאבוה דשמואל מדכתיב ברך ה' חילו ופועל ידיו תרצה, אפילו חולין שבו תרצה. לרבי ינאי מדכתיב ובאת אל הכהן אשר יהיה בימים ההם, וכי תעלה על דעתך שאדם הולך אצל כהן שלא היה בימיו, אלא זה כשר ונתחלל.	קידושין סו:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	שכג. מנין שבעל מום שעבד במזיד או בשוגג עבודתו פסולה? 	"במזיד כתב רש""י מדכתיב אך אל הפרכת לא יבא וגו' ולא יחלל את מקדשי.בשוגג מדכתיב לכן הנני נותן לו את בריתי שלום, כשהוא שלם ולא כשהוא חסר דאמר ר' נחמן וי""ו דשלום קטיעה."	קידושין סו:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	שכד. מה דין הולד 1) נתין שנשא ישראלית או ישראל שנשא נתינה 2) גר שנשא ממזרת 3) חלל שנשא בת ישראל 4) ישראל שנשא חללה 5) מצרי שני שנשא מצרית ראשונה 6) מצרי ראשון שנשא עמונית 7) עמוני שנשא מצרית ראשונה 8) בגוים - כנעני שנשא סינית או סיני שנשא כנענית? 	"1) נתין ולר""ע הולד ממזר.<br>2) ממזר.<br>3) לת""ק הבת פסולה לכהונה לר' דוסתאי הבת כשרה לכהונה.<br>4) הבת כשרה לכהונה.<br>5) לרבה בר בר חנה בנה שלישי לרב דימי בנה שני.<br>6) הבן מצרי שני.<br>7) הבן דינו כעמוני שהוא והזכרים שבזרעו אסורים לעולם הבת דינה כמצרית שניה.<br>8) כנעני שנשא סינית הולד כנעני וקאי בלא תחיה. סיני שנשא כנענית הולד סיני ואפשר לקנותו לעבד."	קידושין סו: - סז:		
