#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לעשות מצודות דגים?	"מותר לעשותם מערבה דהוא מעשה הדיוט [ודוקא כשהוא לצורך המועד (מג&quot;א ס&quot;ק א&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק א&#x27;)] אבל לא ע&quot;י חוטין דהוא מעשה אומן [ולא נחשב מכשירי אוכל נפש דאינם מכשירים כמו תנור וסכין (מג&quot;א ס&quot;ק א&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק ב&#x27;) {ונראה לפרש דמצודות אינם הורגים הדגים כמו סכין לבהמה אלא מביא הדגים לו והוי רק דרך העברה בעלמא ולא הכשר אוכלים, ולפיכך אסור לתקן מכונית או סולם כדי להביא אוכלים ע&quot;י מעשה אומן (וכ&quot;כ שש&quot;כ פכ&quot;ט סעי&#x27; ט&quot;ו) וכן אסור לתקן can opener ע&quot;י מעשה אומן (הל&#x27; חוה&quot;מ ספ&quot;ה)}], וזהו לפי הרא&quot;ש ונמק&quot;י אבל רש&quot;י פי&#x27; דשל דגים הוו מעשה הדיוט ושל עופות הוו מעשה אומן (ערוה&quot;ש סעי&#x27; א&#x27;)"	סימן תקמא סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לתקן פתילות לנרות?	"הפסקי תוס&#x27; (מו&quot;ק אות פ&quot;ט) ס&quot;ל דאסור אפי&#x27; ע&quot;י עכו&quot;ם ואפי&#x27; לצורך ביהכ&quot;נ דאינו מצוה כ&quot;כ, אכן הנמק&quot;י הביא מקילין דהוי מעשה הדיוט לצורך המועד (ב&quot;י) {וכפשוטו פליגי אי הוי מעשה אומן או מעשה הדיוט}, ופסק הרמ&quot;א כהנמק&quot;י דמותר, אבל הא&quot;ר ופמ&quot;ג (א&quot;א ס&quot;ק ב&#x27;) הביאו הפסקי תוס&#x27; דמחמיר, והכריע החיי&quot;א (כלל ק&quot;י סעי&#x27; ט&#x27;) דלכתחילה יש להחמיר אבל בדיעבד מותר לגדל מצמר גפן (מ&quot;ב ס&quot;ק ג&#x27;)"	סימן תקמא סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לעשות נרות של חלב ושעוה?	"החיי&quot;א (כלל ק&quot;י סעי&#x27; ט&#x27;) כתב דאסור דאיכא נמי מירוח {והוי מעשה אומן}, וכן משמע מפמ&quot;ג (א&quot;א ס&quot;ק ב&#x27;) דמחמיר מפני שיש בו טורח רב, אבל החיי&quot;א מסיים דנוהגין היתר לצורך המועד, וכתב החוט שני דכל זמן שאפשר לתקנו במעשה הדיוט אינו מותר במעשה אומן וממילא בזמנינו אם נפסק האור חשמל וצריך אומן מותר דא&quot;א לעשות תיקון ע&quot;י הדיוט והוא בכלל צרכי הגוף"	סימן תקמא סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מסרגין המטות?	"קיי&quot;ל כת&quot;ק דמותר לסרג המטות והיינו לעשות שתי וערב, ומבואר מב&quot;י דזה מותר מפני שהוא מעשה הדיוט לצורך המועד א&quot;נ מעשה אומן ודבר האבד {וצ&quot;ב מהו הדבר האבד}, וכ&quot;ש שמותר למתח החבלים אם הם רפויין על המטה [דזהו שיטת ר&#x27; יוסי], וכל זה דוקא כשלא כוון מלאכתו במועד (מ&quot;ב ס&quot;ק ד&#x27;)"	סימן תקמא סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לפשול החבלים לכתחילה?	"איתא בגמ&#x27; דזה אסור, מהטור וב&quot;י משמע דהיינו לסרג החבלים שלא היו על המטה מעולם [והמאמר מרדכי מחמיר יותר דאסור כל זמן שאינם מחוברים עכשיו להמטה], אבל הביאו שיטת רש&quot;י דהיינו שאסור לעשות ולגדל החבלים אבל מותר לסרג החבלים אע&quot;פ שלא היו על המטה מעולם. להלכה, המג&quot;א (ס&quot;ק ג&#x27;) מקיל כרש&quot;י, והא&quot;ר הביא המחמירים וכתב דראוי להחמיר בצירוף הראשונים דפסקו כר&#x27; יוסי דרק ממתחין ולא מסרגין, וביאר המ&quot;ב (ס&quot;ק ה&#x27;) דהיינו להחמיר כמאמ&quot;ר דצריך להיות מחובר להמטה [אפי&#x27; מצד אחד] ולא סגי במה שהיה מחובר לה פעם אחת (שעה&quot;צ ס&quot;ק ט&#x27;) "	סימן תקמא סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לעשות קושיקלא&quot;ך בחוה&quot;מ?	"נראה דהוא מעשה אומן ואסור (עי&#x27; פסק&quot;ת אות ב&#x27;)"	סימן תקמא סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר למעך בגדי פשתים אחר הכיבוס?	"מותר אפי&#x27; בכלי דהוי מעשה הדיוט לצורך המועד (רמ&quot;א, מ&quot;ב ס&quot;ק ז&#x27; וס&quot;ק ט&#x27;), ועל כן מותר ל-iron בגדים כדי להסיר הקמטים [אבל אסור להביאו ל-cleaners לגיהוץ דזה נחשב מעשה אומן (הל&#x27; חוה&quot;מ בעל אג&quot;מ אות י&quot;ב)]"	סימן תקמא סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לעשות קשרי בתי ידים?	"לא דזהו מעשה אומן [וגם הוא טרחא מרובה (ערוה&quot;ש סעי&#x27; ב&#x27;)]"	סימן תקמא סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לעשות קמטים?	"לא דזהו מעשה אומן, והיינו קמטים שאינם מתפשטין כשלובשן (מ&quot;ב ס&quot;ק ח&#x27;)"	סימן תקמא סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לתקן בגדיו ומנעליו שנקרעו 1) מעט 2) הרבה?	"1) אסור לתקנו במעשה אומן אפי&#x27; ע&quot;י עכו&quot;ם דהוי רק מעט תוספת קלקול ולא מקרי דבר האבד (טור, מג&quot;א ס&quot;ק ו&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק י&#x27;), אבל מותר ע&quot;י הדיוט או אומן בשינוי [דלא עדיף מעשיית בגד לכתחילה דצריך שינוי (שעה&quot;צ ס&quot;ק י&quot;ח)] (רמ&quot;א), ודוקא כשהוא לצורך המועד (מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ב) [וכתב הרמ&quot;א לתקנם קצת, ותמהו עליו האחרונים מנא ליה, ותי&#x27; הביה&quot;ל (ד&quot;ה שרי) כיון דרוצה לתקנו לצורך המועד לא יתקנו לגמרי רק שישתהא התיקון עד לאחר המועד, ועי&#x27; מש&quot;כ לעיל סי&#x27; תקל&quot;ז] 2) אם צריך לילך בהם הוי דבר האבד ומותר אפי&#x27; ע&quot;י אומן ישראל בלא שינוי (ט&quot;ז ס&quot;ק א&#x27;, פמ&quot;ג מש&quot;ז ס&quot;ק א&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק י&#x27;) [דלא כא&quot;ר דס&quot;ל דדבר האבד לכתחילה צריך שינוי (שעה&quot;צ ס&quot;ק ט&quot;ז) {ובאמת זהו שיטת הרמב&quot;ם בטעם שלא ידוש בפרות (ב&quot;י לעיל סי&#x27; תקל&quot;ז), ואנן קיי&quot;ל כשאר ראשונים דהטעם משום אוושא מילתא וא&quot;כ א&quot;צ שינוי כלל בדבר האבד (עי&#x27; שעה&quot;צ סי&#x27; תקל&quot;ז ס&quot;ק מ&quot;ח)}], ועדיף לעשותו ע&quot;י עכו&quot;ם (ערוה&quot;ש סעי&#x27; ג&#x27;) {וכן מצינו בביה&quot;ל לעיל ס&quot;ס תקל&quot;ז}, אבל אם אפשר לקנות חדשים תו לא מקרי דבר האבד [דממ&quot;נ סופו לקנות חדשים לאחר זמן] (תוס&#x27; פסחים נ&quot;ה ע&quot;ב, סמ&quot;ג, שעה&quot;צ ס&quot;ק ט&quot;ז) [והב&quot;י הביא שיטת הראב&quot;ן דאוסר לקנות חדשים {ואפשר דהוא לשיטתו דס&quot;ל דמותר לתקנם בכל אופן, וזה עדיף מלקנות חדשים}]"	סימן תקמא סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם נקרעו קודם המועד?	"אין חילוק בין כשנקרעו במועד או קודם המועד (מ&quot;ב ס&quot;ק י&#x27;) {וכגון שלא כוון מלאכתו במועד}"	סימן תקמא סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לתפור בחוה&quot;מ?	הדיוט מותר לתפור כדרכו, אומן צריך לתפור בשינוי	סימן תקמא סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מי נחשב אומן?	"דבי ר&#x27; ינאי ס&quot;ל כל מי שיכול לתחוב הרבה תחיבות במחט מלא ארכו, ור&#x27; יוסי בר חנינא ס&quot;ל כל מי שיודע לכוין אימרא בשפת החלוק [לרש&quot;י היינו שיודע לחתוך הבגד עב ישר, והטור פי&#x27; שיודע לתפור תפירות האימרא ישר, וקיי&quot;ל כהטור (שעה&quot;צ ס&quot;ק כ&quot;ב)]. לפי הרמב&quot;ם לא פליגי והוי אומן דוקא אם יודע לעשות שניהם, ולפי הרא&quot;ש פליגי איזהו אומן, ופסק המג&quot;א (ס&quot;ק ט&#x27;) כהרא&quot;ש ולפיכך אפי&#x27; אם יודע אחד מהם נחשב כאומן וצריך לעשות שינוי (מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ד, שעה&quot;צ ס&quot;ק כ&quot;א) [והרמב&quot;ם והמחבר קוראהו אומן מהיר (גר&quot;א ס&quot;ק ז&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ד)]"	סימן תקמא סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו השינוי שהאומן עושה?	"תנן במתני&#x27; &quot;מכליב&quot;, ור&#x27; יוחנן פי&#x27; מפסיע [שעושה התפירות רחוקות זה מזה], ורבה בר שמואל פי&#x27; שיני כלבתא [שעושה התפירות פעם אחת למעלה ופעם אחת למטה], ופסק הרא&quot;ש דצריך להחמיר לעשות שניהם"	סימן תקמא סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין במי שאינו יודע אם הוא אומן?	"כתב רמ&quot;א בשם הגהות מיימוניות דרוב בני אדם בקיאים בהוצאות מלא מחט ועל כן צריך לתפור בשינוי {ומכאן ש&quot;מ דיכול להיות שרוב בני אדם הוו אומנים, ובזה מתיישב למה כתיבה הוי מעשה אומן אע&quot;פ שרוב בני אדם יודעים לכתוב, וע&quot;ע בתרוה&quot;ד (סי&#x27; פ&quot;ז) דמשמע דדבר שרבים שכיחי בה לא מקרי מעשה אומן}, והערוה&quot;ש (סעי&#x27; ד&#x27;) כתב דרוב נשים שלנו נקראות אומנות"	סימן תקמא סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם הוא משנה באחיזת המחט?	"כתב התרוה&quot;ד דאין זה שינוי הניכר (רמ&quot;א), וביאר המ&quot;ב (ס&quot;ק ט&quot;ז) דצריך להיות ניכר בתפירה עצמה {והיינו שצריך שינוי בתוצאה ולא במעשה מלאכה (וכ&quot;כ חוט שני), ויתכן דזהו דוקא במלאכת חוה&quot;מ אבל לגבי שינוי במעשה שבת סגי בשינוי במלאכה אע&quot;פ דליכא שינוי בתוצאה}, וכן מצינו בכתיבה (מ&quot;ב לקמן סי&#x27; תקמ&quot;ה ס&quot;ק מ&quot;ג) דצריך שינוי בגוף הכתיבה ולא סגי בשינוי באחיזה, וע&quot;ע בט&quot;ז (ס&quot;ק ג&#x27;)"	סימן תקמא סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כיצד מתקנין מנעלים?	"השלטי גיבורים הביא ריא&quot;ז בשם הירושלמי דהכי נמי צריך לתקנם בשינוי, וחידש הביה&quot;ל (ד&quot;ה ואם) דכאן אפי&#x27; הדיוט צריך שינוי דאל&quot;כ לא יהא ניכר בין מעשה אומן והדיוט דשניהם תופרים מנעלים אחת אחת {וכ&quot;ת לפי&quot;ז כל דבר שאינו ניכר יהא צריך שינוי כגון הכאת מסמר בקיר לתלות תמונה עליו, וי&quot;ל דהתם הוא מעשה הדיוט דכל אדם יכול לעשותו בלי practice משא&quot;כ בתיקון מנעלים צריך מומחות לתקנם אלא שכל אדם שבא לתקנם תופרים אחת אחת וא&quot;כ צריך לעשות שינוי בהדיא}"	סימן תקמא סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לתפור בגדים חדשים לתינוק שנולד בחג?	"כתב הריב&quot;ש (סי&#x27; רכ&quot;ו) דאין זה נחשב לצורך המועד אם אפשר לו לכרכו בשיראין (מג&quot;א ס&quot;ק ח&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ג), ולפיכך אפי&#x27; מעשה הדיוט אסור (שעה&quot;צ ס&quot;ק כ&#x27;), והוסיף הערוה&quot;ש (סעי&#x27; ד&#x27;) דאפי&#x27; אם אין לו שיראין א&quot;צ לכורכו בבגד נאה כלל ואין זה סיבה להתיר לתפור בחוה&quot;מ {ומכאן משמע דאינו יכול לכבס בגדים כדי שיהא לו בגדים נאים, ובאמת הריב&quot;ש כתב הרבה סברות להחמיר אבל למעשה הפוסקים נקטו רק טעם שאפשר בשיראין, וש&quot;מ דמותר דוקא כשאפשר בבגדים נאים אחרים אבל מי שאין לו בגד נאה מותר לו לעשות מלאכה, ועי&#x27; מש&quot;כ לעיל סי&#x27; תקל&quot;ד}"	סימן תקמא סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לעשות מלאכה לצורך חבירו?	"בין מעשה הדיוט בין מעשה אומן בשינוי מותר לעשות לצורך המועד לחבירו בחנם אבל לא בשכר חוץ מדבר האבד (מ&quot;ב ס&quot;ק ט&quot;ז, שעה&quot;צ ס&quot;ק כ&quot;ה) [והכל בו כתב דמותר אפי&#x27; בשכר, והשיג עליו הב&quot;י דהוא טעות סופר, והדרכ&quot;מ (ס&quot;ק ב&#x27;) תי&#x27; דיש ציורים דמותר לעשות מלאכה בשכר כגון פועל שאין לו מה יאכל, והט&quot;ז תי&#x27; דהכל בו מיירי בדבר האבד, אבל השעה&quot;צ (סי&#x27; תקמ&quot;ב ס&quot;ק ז&#x27;) הקשה על הט&quot;ז א&quot;כ למה דוקא הדיוט, וה&quot;ה דקשה על תירוצו של הדרכ&quot;מ [והחיי&quot;א מקיל אפי&#x27; ליתן לו צרכי יו&quot;ט בריוח כשאינו מוצא פועל אחר, והביה&quot;ל (ד&quot;ה שינוי) מפקפק בו דלפי המג&quot;א אינו מותר אלא אם אין לו מה יאכל ממש], אמנם הנוב&quot;י (מובא בשע&quot;ת סי&#x27; תקמ&quot;ב) פסק דמותר לאומן לעבוד בשינוי בשכר, וביאר דהשו&quot;ע ס&quot;ל כפשטות הכל בו דמותר לאומן לעשות בשינוי בשכר [ודוקא כשהוא מלאכה ממש], ותמה עליו הביה&quot;ל (ד&quot;ה אלא) דהשו&quot;ע מיוסד על הרא&quot;ש ומבואר שם דאסור לעשות בשכר, וכן מבואר מב&quot;י כאן, אלא העיקר כשאר האחרונים דאסור לעשות לאחרים בשכר, ואע&quot;פ שפשטות הכל בו ושלטי הגיבורים בשם ריא&quot;ז משמע דמותר בשכר מ&quot;מ יש הרבה ראשונים דס&quot;ל דאסור בשכר, והביה&quot;ל מסיים בחידוש מריטב&quot;א דאם אינו מוצא ישראל בחנם או עכו&quot;ם בשכר מותר לעשותו ע&quot;י ישראל בשכר בשינוי, והביה&quot;ל לא מצא חידוש זה בפוסק אחר {ומשמע דאינו רוצה לסמוך עליו [אבל המ&quot;ב בסמוך (סי&#x27; תקמ&quot;ב ס&quot;ק ב&#x27;) הביא הריטב&quot;א], ואע&quot;פ שבערב פסח השעה&quot;צ (סי&#x27; תס&quot;ח ס&quot;ק י&#x27;) מציין להנוב&quot;י נראה לר&quot;י באק היינו קודם שעיין בהסוגיא אבל לאחר שעיין בתשובתו והסוגיא (כדמשמע מביה&quot;ל כאן) לא רצה לסמוך עליו כלל א&quot;נ תי&#x27; ר&quot;י אנדלמאן דמקילין טפי בערב פסח}]"	סימן תקמא סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה עדיף, ישראל בחנם או גוי בשכר?	"חידש רשז&quot;א דעדיף לעשות ע&quot;י גוי בשכר (שש&quot;כ פס&quot;ו הע&#x27; קס&quot;א) {וצ&quot;ב דתיפוק ליה דעדיף בישראל בחנם משום דבר האבד שהרי הוא צריך לשלם לגוי}"	סימן תקמא סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כיצד מתקנין כפתור?	"צריך לעשות שינוי אחר כגון שיהיה רפוי ותלוי א&quot;נ לתפור רק ב&#x27; נקבים ולא כל הנקבים (הגר&quot;י קמנצקי זצוק&quot;ל, באר משה, ספר הלכות חוה&quot;מ פ&quot;ג הע&#x27; 16) [ועוד הביאו בשם האג&quot;מ דעדיף שלא לתקנו כלל אלא במקום צורך {וצ&quot;ב}]"	סימן תקמא סעיף ה		
