#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	קיט. מה הדין ומדוע במת בלילה אחר שנתן גט לאשתו בלילה ואמר לה הרי את מגורשת 1) לכשתצא חמה 2) על מנת שתצא חמה 3) אם תצא חמה? 	"1) לרבנן אינו גט שהרי כשיצאה חמה כבר מת ואין גט לאחר מיתה. לר' יוסי דאמר זמנו של שטר מוכיח עליו לפרש""י כאן הוה ספק גט דהוה כמהיום ולאחר מיתה דספק אם הוא תנאי או חזרה. [ורש""י בגיטין עז,א (ד""ה לכי) כתב שגם לר' יוסי אינה מגורשת[.<br>2) הוה גט דכל האומר על מנת כאומר מעכשיו דמי והוי כאומר מעכשיו יהא גט ע""מ שיתקיים התנאי, וכשיתקיים התנאי יחול הגט למפרע.<br>3) לר' יוסי הוה גט דהו""ל כמהיום אם מתי ולרבנן דלא אמרינן זמנו של שטר מוכיח עליו הו""ל כאומר ה""ז גיטך לכשתצא חמה ואינו גט שהרי מת קודם לכן."	עבודה זרה לז.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	קכ. מה העיד יוסי בן יועזר לענין 1) משקה בית מטבחיא 2) דיקרב למיתא? 	"1) לרב שהם טהורים, שרבנן לא גזרו שיקבלו טומאה. לשמואל שהם טהורים מלטמא אחרים.<br>2) בשמו של רב נחמן אמרו שמדאורייתא דיקרב בדיקרב בחיבורין טומאת שבעה, שלא בחיבורין טומאת ערב, וחכמים גזרו אפיי שלא בחיבורין טומאת שבעה, ואתא יוסי בן יועזר ואוקמה אדאורייתא. רבא אמר בשמו של רב נחמן שרי יוסי לא התיר בכך אלא שהורה להם שספק טומאה ברה""ר טהורה, דרי יוחנן אמר שהלכה ואין מורים כן ובא הוא והורה."	עבודה זרה לז:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	קכא. מדוע תנא דמתניתין כתב פת ושלקות בנפרד הרי שניהם נאסרו משום חתנות? 	"תירץ ר""ת (בתוד""ה והשלקות) שפת ושלקות הם שני סוגי תבשילי ם, ובתחילה גזרו רק על השלקות משום חתנות ועל הפת <sup>מ</sup><br>לא גזרו משום שלא שייך בו חתנות כ""כ עד שבאו תלמידי שמאי והלל וגזרו בי""ח דברים גם על הפת.<span style=""font-size: 12pt !important; color: #504f4b;"">
<br>מ.  והר""ן לעיל לה, ב תירץ  1.  שתלמידי ב""ש גזרו על פתן ושמנן משום יינם ששניהם שייכים עם יין ובא ב""ד מאוחר יותר וגזר בכל השלקות  2.  פת של עכו""ם אפילו נתבשל ע""י ישראל כיון שהעובד כוכבים לשו וערכו אסור אבל שלקו ת אסורים רק אם בשלם העכו""ם  3.  לרמב""ם פת אם הדליק ישראל את התנור מותר אבל בשלקו ת אע""ג שהדליק הישראל אסור .</span>"	עבודה זרה תוס' לז:		
