#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"יו. א אשה שיש לה וסת והגיע שעת הוסת ולא בדקה ואח&quot;כ ראתה האם חוששת לראיתה ולוסתה, ומדוע?<p dir=""rtl"">ומה הדין בבדקה אח&quot;כ ונמצאת טהורה, ומדוע?</p>"	"ראתה אח&quot;כ [או שבדקה ומצאה טמאה] אמר רב הונא חוששת לראיתה ולוסתה. י&quot;א שדייק רב נחמן מכאן שוסתות דאוריתא, וי&quot;א אדרבה מדאמר שראתה אח&quot;כ, ש&quot;מ שסובר וסתות דרבנן.<p dir=""rtl"">בדקה אח&quot;כ ומצאה טהורה, רב טיהר ושמואל טמא. ר&quot;נ בר&quot;י אומר שנחלקו האם וסתות דאוריתא או דרבנן, ור' זירא אומר שלכו&quot;ע דאוריתא, ואם בדקה אחר שיעור וסת מהוסת ודאי טמאה, אלא שרב טהר כשבדקה בשיעור וסת (א&quot;ד מר אמר חדא ומר אמר חדא ולא פליגי).</p>"	נדה יו.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	יו. ב הרואה דם מחמת מכה האם טמאה או טהורה, ובמה פליגי?	"רשב&quot;ג מטהר אף בימי נדתה, רבי אומר שאם יש לה וסת חוששת.<p dir=""rtl"">איכא למימר שנחלקו האם וסתות דאוריתא. וא&quot;ל שלכו&quot;ע וסתות דרבנן ונחלקו רק האם הדם מטמא כדם הנדה, האם מקור מקומו טמא.</p>"	נדה יו.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	יו: א מי שבועל כמה בעילות בלילה האם צריכה שני עידים על כל תשמיש או שדי אחד בתחילה ואחד בסוף. ובמה פליגי?	"ב&quot;ש אומרים צריכה שני עידים על כל תשמיש ותשמיש או תשמש לאור הנר אף שזה מגונה, שמא תראה דם בביאה ראשונה ותחפנה שכבת זרע, וב&quot;ה אומרים דיה בשני עדים כל הלילה, שאם חוששים, גם בפעם הראשונה צריך לחשוש אולי כשהרוק בתוך הפה נימוק והולך לו, וב&quot;ש סוברים שאינו דומה פעם אחת לכמה פעמים. אמר ר' יהושע רואה אני את דברי ב&quot;ש.<p dir=""rtl"">(רש&quot;י פ' שני עדים אחד קודם תשמיש ואחד אחרי, והרשב&quot;ם פ' רק לפני, אחד לו ואחד לה.)</p>"	נדה יו:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	יו: ב האם בעל נפש יבעול וישנה בלא לבדוק בינתים (לבעלה ולטהרות)?	ר' זירא דייק שאפ' לב&quot;ה שאמרו שדי בתחילת וסוף הלילה מדחששו לראיה ראוי לבעל נפש לבדוק. ורבא אמר וכן תניא שהם דברו לטהרות אבל לבעלה אינו צריך להחמיר. (ע&quot;פ רש&quot;י, אבל תוס' בארו שר&quot;ז גם קאי לבעלה, ולכן רק בעל נפש יחמיר, ורבא סבר שלא יחמיר כלל דלמא לבו נקפו ופורש.)	נדה יו:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	יו: ג בדקה בעד ואבד האם מותרת לשמש?	א''ר אבא א''ר חייא בר אשי אמר רב שאסורה. ואף שב&quot;ה אמרו שדיה בשני עדים כל הלילה, ואף שאינה רואה שזה טהור אבל הרי מוכיחה קיים, מה שאין כן כשהוא אבד.	נדה יו:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	יו: ד האם מותר לשמש מטתו ביום ומדוע (4)?	"ר' יוחנן אמר שאסור דכתיב &quot;והלילה אמר הורה גבר&quot; לילה ניתן להריון ולא יום. [ומקרא דר&quot;ל לומד לת&quot;ח הנרגל בבית משתאות וכד']<p dir=""rtl"">ר&quot;ל לומד את זה מ&quot;בוזה דרכיו ימות&quot; [וקרא דר&quot;י לומד דמלאך הממנוה על ההריון לילה שמו וכל טיפה נוטלה ומעמידה לפני הקב&quot;ה אם יהיה גיבור וכד' אבל צדיק ורשע אינו שואל שאין זה בידי שמים].</p><p dir=""rtl"">רב חסדא אסר מדכתיב &quot;ואהבת לרעך כמוך&quot; ושמא ימצא בה מום ותתגנה עליו.</p><p dir=""rtl"">רב הונא אמר ישראל קדושים ואין משמשים מיטותיהם ביום. ואמר רבא בית אפל מותר, ות&quot;ח מאפיל בטליתו ודיו.</p>"	נדה יו:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"יו: ה כתיב בספר בן סירא שלשה שנאתי וארבעה לא אהבתי מי הם (שר, שבת, אמה, בית חברו)?<p dir=""rtl"">[ומה המקור לזה בכתובים לר' יוחנן?]</p>"	"שר הנרגל בבית המשתאות ואמרי לה שר הנרגן ואמרי לה שר הנרגז. והמושיב שבת במרומי קרת. והאוחז באמה ומשתין מים. והנכנס לבית חבירו פתאום אמר רבי יוחנן ואפילו לביתו.<p dir=""rtl"">ר' יוחנן לומד את זה מהפסוק &quot;ובזה דרכיו ימות&quot;.</p>"	נדה יו:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"יו: ו אמר רבי שמעון בן יוחאי ארבעה דברים הקב''ה שונאן ואני איני אוהבן מה הם (ביתו, אמה, משתין, חי)?<p dir=""rtl"">ומה הדין בלשמש בפני כל חי?</p>"	"הנכנס לביתו פתאום ואצ''ל לבית חבירו, והאוחז באמה ומשתין, ומשתין מים ערום לפני מטתו, והמשמש מטתו בפני כל חי.<p dir=""rtl"">שמואל התיר בפני עכברים ואסר לפני עבדים ודלא כבית פלוני שהתירו בעבדים שהם דומים לחמור. רבה בר רב הונא ואביי ורבא הקפידו אף על יתושים וכד'.</p>"	נדה יו:		
