#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"סברו לפשוט דערל אסור במעשר מהא דתניא דנשתיירו בו ציצים המעכבים את המילה אינו אוכל לא בתרומה ולא בפסח ולא בקדשים ולא במעשר.<br>מה דחו תחילה?<br>ומה הקשו ע""ז?<br>ומה דחו במסקנא?"	"די""ל דמעשר הוא מעשר בהמה. ואע""ג דנקט קדשים, הא נקט ג""כ פסח אף שהוא בכלל קדשים.<br>ודחו דרק פסח שנאו בפנ""ע דרק בו כתובה ערלות. ואם היה כותב רק קדשים ס""ד דמאי קדשים פסח. אבל מעשר אין טעם להפרידו משאר הקדשים.<br>אלא במעשר ראשון וכר""מ דאסור לזרים."	יבמות דף עד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	סברו לפשוט דערל אסור במעשר מהא דתני חייא בר רב מדפתי דערל אסור בב' מעשרות. מה הדחייה?<br>ומה הדחייה לראייה מהא דלא נקט תנא דערל אסור בתרומה ומותר בפרה ומעשר?	"ב' מעשרות הם מעשר בהמה ומעשר ראשון, וכר""מ דמעשר ראשון אסור לזרים.<br>והברייתא דחייא בר רב כר""ע דמרבי לערל כטמא, ואין הוא מותר בפרה."	יבמות דף עד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה אסור במעשר ומותר בתרומה ובפרה?<br>ואסור בתרומה ומותר בפרה ומעשר?<br>ואסור בפרה ומותר בתרומה ומעשר?	אונן.<br>טבול יום.<br>מחוסר כיפורים.	יבמות דף עד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מי מצינו דפליג על ר""ע שפסל ערל בפרה? ובמה הוא חולק עליו?"	"תנא קמא דרבי יוסף הבבלי שהכשיר שרפה מחוסר כיפורים, ודלא כברייתא דר""ע דאסר במחוסר כיפורים.<br>ואמרינן דכי היכי דפליג במחוסר כיפורים ה""נ פליג בערל."	יבמות דף עד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם האנשים דלהלן כשרים לפרה:<br>אונן?<br>ערל?<br>טבול יום?<br>מחוסר כיפורים?	"אונן - כשר.<br>ערל - לר""ע דערל כטמא פסול, ויש תנאים החולקים.<br>טבול יום - כשר.<br>מחוסר כיפורים - מחלוקת תנאים."	יבמות דף עד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"איך נתפרשו צדדי הספק מה דין ערל במעשר שני?<br>מה פשט רב ששת בזה?<br>ומה דעת ר' יצחק ומנ""ל?<br>ומה הדין במעשר ראשון?"	"אי כי היכי דיליף פסח ממעשר לעניין אנינות, ה""נ יליף מעשר מפסח לערלה. או דילפינן חמור מקל ולא קל מחמור.<br>רב ששת הוכיח מהמשנה לאסור, אך ראייתו נדחתה.<br>ורב יצחק נמי ס""ל לאסור במעשר, ג""ש ממנו ממנו מפסח.<br>מעשר ראשון לר""מ דאסור לזרים, אסור גם לערל. לרבנן מותר."	יבמות דף עד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה דורשים מג' ממנו דכתיבי לגבי פסח?<br>ומג' ממנו דכתיבי גבי מעשר?<br>ואיך א""ש הג""ש דממנו ממנו למ""ד דמופנה מצד אחד למדים ומשיבים?"	"פסח: חד לגופיה. אידך לג""ש דממנו ממנו. ואידך פליגי אי ליתן בנותר עשה אחר לא תעשה שלא ילקו, או ליתן לו בוקר שני לשרפתו. (ואגב דכתיב כתיב ממנו).<br>מעשר: לגופיה. ולדרוש דרק ממנו אין מבערים בטומאה, ולא בתרומה. ואידך שמותר לסוך מע""ש שנטמא, דחי דומיא דמת שרי.<br>ולמ""ד דבעי מופנה משני צדדים, הא דמבערים תרומה בטומאה ילפינן ממשמרת תרומותי בב' תרומות הכתוב מדבר."	יבמות דף עד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהיכן למדו להתיר סיכה במעשר שני שנטמא? ומה החידוש?<br>ואימא ליקח לו ארון ותכריכים? (2)	"דכתיב ולא נתתי ממנו למת לסיכה, ומשמע חי דומיא דמת שרי. <br>וקמ""ל דלא אמרינן דהו""ל כשותה בטומאה אחר שסיכה כשתייה.<br>ואין לומר לארון ותכריכים, דכתיב ממנו דמשמע מגופו.<br>וגם לא נתתי דומיא דלא אכלתי ממנו בטמא, ולא אכלתי בגופו."	יבמות דף עד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"""איש איש מזרע אהרן והוא צרוע או זב בקדשים לא יאכל עד אשר יטהר.""<br>ואיך סברו להוכיח בתחילת הסוגיא דאיירי בתרומה?&nbsp;<br>ואימא חזה ושוק?<br>והא תרומה אינה בחללה?<br>והאם לכו""ע קרא בתרומה?"	"מדכתיב מזרע אהרן, דבר השווה בזרעו של אהרן.<br>אבל חזה ושוק אינו בחוזרת.<br>ואע""ג דחללה אינה בתרומה, היא אינה בכלל זרע אהרן.<br>ולתנא דפליג על תנא דבי ר' ישמעאל וס""ל דקרא במצורע מוחלט וזב שראה ג', ויטהר היינו שיביא קרבן, ע""כ קרא לא בתרומה אלא בקדשים דמחוסר כפרה אסור בהם."	יבמות דף עד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מנא לן דטמא שטבל מותר <b>באכילה </b>דמעשר?<br>ובתרומה תלי בהערב שמש?<br>ואימא איפכא? (2)	"מדכתיב ""ולא יאכל מן הקדשים כי אם רחץ בשרו במים."" הא רחץ טהור.<br>ובתרומה לא, דכתיב ""ובא השמש וטהר."" דבעי הערב שמש.<br>ואין לומר איפכא דתרומה חמירא שכן מחפ""ז. (ואע""ג דמעשר עדיף שכן הד""ס ט""ב מ""מ מיתה עדיפא).<br>ולרבא משום דכתיב בקרא דלא יאכל וכו' נפש, ורק מעשר הוא דבר השווה בכל נפש."	יבמות דף עד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"באלו דברים חמור מעשר מתרומה? (הד""ס ט""ב)."	טעון הבאת מקום.<br>ווידוי.<br>אסור לאונן.<br>אוכלו בטומאת עצמו לוקה.<br>ואסור לבערו בטומאה.	יבמות דף עד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מנ""ל דחסרון כפרה אינו מעכב בתרומה? ומדוע אין ללמוד זאת מקרא דבא השמש וטהר דאוקמינן בתרומה?<br>ומנ""ל דבקדשים חסרון כפרה מעכב?<br>ואימא איפכא? (2)"	"קרא דבא השמש וטהר אינו ראייה, די""ל דהוא רק במי שאינו מחוסר קרבן דסגי ליה בהערב שמש, אבל כשיש חיוב קרבן בעי הבאת כפרה.<br>אך הוכיחו מהא דביולדת כתיב עד מלאת ימי טהרה, דכיון שמלאו ימיה טהורה גם בלא כפרה. ומאידך כתיב וכפר עליה הכהן וטהרה. ובע""כ זה לתרומה וזה לקדשים.<br>ואין לומר איפכא, דקודש חמור שכן פנקעכ""ס. (ואע""ג דתרומה חמירא במחפ""ז, הנך נפישי).<br>ולרבא בע""כ בקודש אסור עד אחר כפרה, דכתיב וכפר עליה הכהן וטהרה, מכלל דקודם היא טמאה. וא""כ איקרי בה והבשר אשר יגע בכל טמא לא יאכל."	יבמות דף עד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"אמרו דקרא ד'עד מלאת ימי טהרה' ביולדת דסגי במליאת ימים, איירי לעניין תרומה דתליא בהערב שמש.<br>והא כתיב 'אשה' דלא נימא רק בני ישראל, אלא גם גיורת ומשוחררת, ובהם ל""ש תרומה?<br>ומה הראייה לתירוץ?"	"מילי מילי קתני, וחלקם בתרומה.<br>וע""כ צ""ל כן, דהא כתיב בקרא גם 'בכל קודש לא תגע' ואתא לרבות תרומה."	יבמות דף עד		
