#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"שתי גזוזטראות הבולטות מב' עליות, מתי מערבין יחד ע""י נסר?"	"יש בזה כמה תנאים:<br>1) הנסר צריך להיות רחב ד' טפחים, וגם צריך לקובעו במסמרים (מג""א ס""ק א', מ""ב ס""ק ב') [והחזו""א (סי' צ""ו ס""ק מ""ב) מקיל דהוי כחורי רה""י אפי' אם אינו קבוע]<br>2) אם הגזוזטרות זה שלא כנגד זה לא מהני דהוי פתחא בקרן זוית (טור, מג""א ס""ק ג', מ""ב ס""ק ט')<br>3) צריכים להיות תוך ג' טפחים בין בגובה בין במשך [כלפי זה כנגד זה] אבל יכולים להיות כמה אמות במרחק (מג""א ס""ק ה', מ""ב ס""ק י""א) "	סימן שעג סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בשני חצרות שיש עליהם ב' גזוזטראות הבולטות?	"כתב הפמ""ג דפשוט דבזה לא מהני נסר כדי שיערבו יחדו דהרי הגזוזטרא אינו מקום הילוך בחצר משא""כ בעליות הגזוזטרא הוו מקום הילוך (מ""ב ס""ק ג')"	סימן שעג סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם הגזוזטראות תוך ד' טפחים להדדי?	"הוי כפתח וא""צ נסר [ואם מערבין שנים אסורים לטלטל מבית למקום סמיכת הגזוזטראות דהוי רשות שניהם (שעה""צ ס""ק ד') {וצ""ב למה אין זה נחשב כפתח ויהא מותר לכל אחד לטלטל על גזוזטרא שלו}], ואם הוא על פני כולה או יותר מעשר אמות אין מערבין שנים (רמ""א, מ""ב ס""ק ה')"	סימן שעג סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	אם יש נסר, האם הם רשאין לערב כל אחת ואחת לעצמה?	"כן, וכתב המ""ב (ס""ק ז') דכל אחד יכול לטלטל בחלקו על הגזוזטרא אבל לא כנגד הנסר או על הנסר דזהו כחצר של שניהם, והשיג עליו החזו""א (סי' צ""ו ס""ק ל""ט) הרי כל הגזוזטרא פרוץ במילואו למקום האסור, אלא פי' החזו""א דאינו אסור אלא לטלטל במקום שיוצא חוץ מן הגזוזטרא {ונראה לפרש החזו""א דאמרינן פי תקרה בצד הגזוזטרא שמול פני הבית ולפיכך אינו פרוץ במילואו, וכעין זה מצינו לקמן (סי' שע""ד סע' ד') בגג קטן וגדול דיתכן דאמרינן פי תקרה לעשות גיפופי בין הגג קטן וגדול, אמנם ר""י באק חזר מסברא זו וס""ל דכל זמן שאינו פרוץ במילואו נחשב כגיפופי, ע""ש, וזהו פשט בהחזו""א אבל שיטת המ""ב עדיין צ""ב}"	סימן שעג סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם הנסר הולך באלכסון, והגזוזטראות הוו 1) זה שלא כנגד זה 2) זה כנגד זה?	"1) אין מערבין יחד דהוי פתחא בקרן זוית [ומתוס' משמע דמהני אפי' בכה""ג דס""ל דכל הסוגיא מיירי בלא נסר אבל ע""י נסר מהני אפי' זה שלא כנגד זה, ודלא כט""ז (ס""ק ב') דס""ל דתוס' מודו דלא מהני בכה""ג] {ונראה דדוקא כאן אמרינן פתחא בקרן זוית לא עבדי אינשי כיון שהוא במקום גבוה ויש ביעותא משא""כ בב' חצרות שפתוחות להדדי בקרן זוית מערבין יחד, וכן מצינו בב' סולמות דמהני אפי' זה שלא כנגד זה אם בתוך ג' טפחים, וכעין זה בערוה""ש (סע' ב')} 2) תוס' ס""ל דמהני אבל רש""י ס""ל דלא מהני, הט""ז (ס""ק ג') ס""ל דהמחבר מקיל כתוס' אבל הא""ר פי' המחבר כרש""י, וכן עיקר דזהו דעת הרבה ראשונים (ביה""ל ד""ה אינם), וכן פסק המ""ב (ס""ק ט') דלא מהני אפי' בזה כנגד זה וביאר הריטב""א מפני שאדם מתיירא לעבור בו"	סימן שעג סעיף א		
