#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	איזה 1) שמנים 2) פתילים, כשרים לנר חנוכה?	"1) מעיקר הדין כולם כשרים אפי&#x27; הגרועים דאנן קיי&quot;ל כבתה אין זקוק לה [חוץ מאלו שריחן רע או ריחן נודף דשמא יסתפק ממנו (ערוה&quot;ש סעי&#x27; ג&#x27;)], ונוהגין להדליק בשמנים שאורן צלול כמו שמן זית או שעוה (רמ&quot;א) [דלא כמהר&quot;ל דס&quot;ל דאסור להדליק בשעוה מפני שהוא אבוקה (עטרת זקנים, שעה&quot;צ ס&quot;ק ד&#x27;, ערוה&quot;ש סעי&#x27; ו&#x27;), וטוב ליקח משעוה הנוטף בבית הכנסת הואיל ואיתעביד בה מצוה (מג&quot;א ס&quot;ק א&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ז)], ויש מצוה מן המובחר להדליק בדוקא בשמן זית דבזה נעשה הנס (כל בו, דרכ&quot;מ ס&quot;ק א&#x27;, רמ&quot;א), ומ&quot;מ א&quot;צ שיהיו ראוין למנורה שבביהמ&quot;ק (קובץ הלכות פ&quot;א הע&#x27; ג&#x27;), ואם אין לו שמן זית יש מעלה בשאר שמנים שהנס נעשה בשמן (מהר&quot;י ברונא סי&#x27; ל&quot;ט, מ&quot;ב ס&quot;ק ד&#x27;) 2) כל הפתילים כשרים אבל יש מצוה המובחר בצמר גפן או פשתן (חיי&quot;א, מ&quot;ב ס&quot;ק ב&#x27;) {ונראה דרק מפני שמדליקים יפה, וה&quot;ה ב-synthetic אם הם יפים}"	סימן תרעג סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בשומן שנאסר מחמת בשר בחלב?	"יש איסור בישול אחר בישול ואסור להדליק בה, ואפי&#x27; לבטלה בששים אסור (פמ&quot;ג א&quot;א ס&quot;ק א&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק ב&#x27;) {וצ&quot;ב דלא יהא תלוי בששים אלא ברוב}, וע&quot;ע בבאה&quot;ט (ס&quot;ק א&#x27;) דהביא שער אפרים דמקיל להדליק בבשר בחלב, אכן השע&quot;ת (ס&quot;ק א&#x27;) כתב דהשער אפרים העלה דאסור, ע&quot;ש דמאריך, אמנם הערוה&quot;ש (סעי&#x27; ה&#x27;) מקיל כהבאה&quot;ט דס&quot;ל דלא שייך כאן כתותי מיכתית שיעורא {אבל לא דיבר אודות יש בישול אחר בישול, ואפשר דס&quot;ל דאין בישול אחר בישול א&quot;נ ס&quot;ל דזה לא מקרי בישול אלא כילוי, עי&#x27; מש&quot;כ ביו&quot;ד סי&#x27; פ&quot;ז}"	סימן תרעג סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם יכול להדליק בנרות שונות?	"הבאה&quot;ט (ס&quot;ק א&#x27;) הביא משער אפרים שבמנורה אחד לא ידליק אחד של שמן ואחד של שעוה או שאר שמנים, אבל השבות יעקב מקיל להדליק נר אחד של שמן זית ושאר נרות בשמן של שאר מינים, ובמ&quot;ב (ס&quot;ק ב&#x27;) משמע דאינו מחמיר אלא בשמן ושעוה אבל שני מיני שמנים אינם ניכרים כ&quot;כ (וכ&quot;כ שעה&quot;צ ס&quot;ק א&#x27;), אבל בשני בני אדם מותר לאחד להדליק שמן והשני להדליק שעוה"	סימן תרעג סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בשמן גזול?	"השואל ומשיב מסתפק בה דשמא הוא שינוי מעשה (מ&quot;ב ס&quot;ק ב&#x27;), ומ&quot;מ אם טעה והדליק מנורה של חבירו יצא דניחא ליה לאיניש למעביד מצוה בממוניה (קובץ הלכות פ&quot;א סעי&#x27; י&quot;ד) [והא דמשמע מהר&quot;ן (מובא בב&quot;י סי&#x27; תרע&quot;ו) דיש דין לכם בנרות חנוכה ולהכי מברכים להדליק י&quot;ל דהיינו כשמדליק ע&quot;י שליח אבל כשהוא עצמו מדליק א&quot;צ לכם א&quot;נ אפי&#x27; אם לעולם צריך לכם מ&quot;מ דעתו הוא לקנותו כדי לקיים מצותו (עי&#x27; שבט הלוי ח&quot;ג סי&#x27; פ&#x27;)]"	סימן תרעג סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בשמן שנפל לתוכו עכבר?	"הוי מאוס ואסור להדליקה לחנוכה (פמ&quot;ג א&quot;א ס&quot;ק א&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק ג&#x27;), וכן מצינו בשו&quot;ע לעיל (סי&#x27; קנ&quot;ד סעי&#x27; י&quot;ב), וה&quot;ה אם הניחו תחת המטה אבל אם השמן מר בעלמא ואינו בר אכילה מותר (כה&quot;ח ס&quot;ק י&quot;א)"	סימן תרעג סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בליל שבת?	"בשמש אסור להדליק בשמנים פסולים לשבת (מג&quot;א ס&quot;ק א&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק ג&#x27;), ולגבי הנרות עצמן מותר להדליק בשמנים פסולים דאסור ליהנות ממנו ולא חיישינן שמא יטה, אבל כתב הרמ&quot;א בשם תשובת הרשב&quot;א דזהו דוקא אם רק נותן כשיעור מצותו אבל אם יתן יותר משיעורו אסור דאז מותר להשתמש לאורה וחיישינן שמא יטה (מ&quot;ב ס&quot;ק ה&#x27; - ו&#x27;), אכן כתב הב&quot;ח דלפי המהרש&quot;ל לעיל (מובא במ&quot;ב סי&#x27; תרע&quot;ב ס&quot;ק ח&#x27;) דס&quot;ל דאסור ליהנות ממנו אפי&#x27; אחר זמנו מפני הרואה מותר אפי&#x27; יותר מכשיעור"	סימן תרעג סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם הכין נרות של שעוה, ואח&quot;כ הביאו נרות של שמן?	"השבות יעקב (ח&quot;א סי&#x27; ל&quot;ז) ס&quot;ל שידליק השעוה, והשיג עליו החכם צבי (סי&#x27; מ&quot;ה) הרי עדיין לא התחיל המצוה, והשיב השבות יעקב דאה&quot;נ מותר לו להדליק השמן אבל אינו מחויב לבזות הנרות של שעוה, ומ&quot;מ כתב השע&quot;ת (ס&quot;ק א&#x27;) אם כבר התחיל לברך על השעוה לכו&quot;ע אסור לשנות להדליק השמן [ושמא צריך לחזור ולברך עוד הפעם אם עושה כך], וכן באתרוג אם לקח שלו בידו לברך ואח&quot;כ בא חבירו ורוצה ליתן לו מהודר ביותר במתנה ע&quot;מ להחזיר עדיף לקיים מצותו בשלו ממש"	סימן תרעג סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בפתילות שמצופין בשעוה?	"חשיב הדלקה בשמן שהשעוה נמס מיד ולאו כלום הוא (הליכות שלמה, חוט שני, קובץ הלכות פ&quot;א סעי&#x27; י&quot;א)"	סימן תרעג סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בפתילות צף?	"הקובץ הלכות (פ&quot;א סעי&#x27; י&quot;ב) מחמיר בהם אם ליכא שיעור שמן במקום הפתילה {והוא חידוש גדול, מלבד מה שהקשה שם בהע&#x27; י&quot;ז מרש&quot;י בשבת (כ&quot;ג ע&quot;ב) הרי אפי&#x27; בפתילה רגילה אינה נוגעת בשמן אלא מעט ואפ&quot;ה כשרה מפני שסוף השמן להגיע אליה, וה&quot;נ בפתילה שצף סופו להגיע להשמן}"	סימן תרעג סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בנר חשמל?	"שמעתי מהגר&quot;מ היינעמאן שליט&quot;א דאפי&#x27; incandescent bulb שיש בו אש מ&quot;מ אין בו שיעור הדלקה לחצי שעה, ואפי&#x27; ב-battery הרי בכל עת עושה החשמל, ומ&quot;מ בשעת הדחק עדיף להדליקה מלא כלום דיש ספק בגמ&#x27; אם צריך שיעור {ויש לעיין בזה דאמרינן בסמוך דרוב הפוסקים מקילין כשדעתו לסגור הקופסאות דנחשב כיש בו שיעור חצי שעה ה&quot;נ נימא דדעתו שיהיה שם שמן כשיעור חצי שעה, והכא עדיף טפי דהוא דבר דממילא וא&quot;צ לעשות שום מעשה וכמ&quot;ש ברש&quot;י שבת (כ&quot;ג ע&quot;ב), וצ&quot;ע}"	סימן תרעג סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כיצד מיישבין הסתירה אם מותר להשתמש לאורה?	"איתא בגמ&#x27; (כ&quot;א ע&quot;ב) אמר רבא צריך נר אחרת להשתמש לאורה, משמע דאסור להשתמש לאורה, ואמרינן (כ&quot;ג ע&quot;א) אסור להרצות מעות כנגד נר חנוכה משום ביזוי מצוה, משמע דשאר תשמישים מותרים, ויש בזה כמה מהלכים:&lt;br&gt;1) הרז&quot;ה ס&quot;ל דהוא מח&#x27; הסוגיות, דרבא ס&quot;ל דאסור להשתמש לאורה זכר לנרות שבמקדש, ולפי&quot;ז כל תשמישים אסורים, אבל הגמ&#x27; בדף כ&quot;ג ס&quot;ל דרק תשמיש של חול אסור משום ביזוי מצוה אבל תשמיש של מצוה מותר דאינו בזיון, וכן פסק הרז&quot;ה דרק תשמיש של חול אסור, וכן הוא דעת בעל העיטור [וכ&quot;ת א&quot;כ למה מותר להדליק בשמנים הפסולים ליחוש דלמא ישתמש בה תשמיש של קודש, וי&quot;ל דדבר מצוה השכיח הוי ללמוד תורה ובלאו הכי אסור ללמוד יחידי שמא יטה אבל שאר תשמיש מצוה לאור הנר לא שכיח ולא גזרו (ב&quot;ח, ערוה&quot;ש סעי&#x27; ח&#x27;) א&quot;נ דוקא תשמיש עראי מותר ובזה לא גזרו (ט&quot;ז ס&quot;ק ד&#x27;)]&lt;br&gt;2) הר&quot;ן תי&#x27; דכל תשמישים אסורים, והא דאמרינן אסור להרצות מעות היינו לומר דאפי&#x27; ריצוי מעות שהוא תשמיש קל אסור&lt;br&gt;3) הרא&quot;ש תי&#x27; דהא דאמרינן אסור להשתמש לאורה היינו תשמיש קבוע דהרואה אומר לשם תשמיש זה הדליקה ולא לשם מצוה, והא דאמרינן אסור להרצות מעות היינו לומר דאפי&#x27; תשמיש עראי אינו מותר כשהיא תשמיש גנאי כגון הרצאת מעות לפי שצריך לעמוד אצל הנר לעיין בהם היטב, ולפי&quot;ז תשמיש עראי שאינו צריך לעמוד סמוך להנר מותר "	סימן תרעג סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כיצד קיי&quot;ל?	"המחבר הביא שיטת הר&quot;ן דהכל אסור [כדי שיהא ניכר שהוא למצוה (רש&quot;י) א&quot;נ דומיא דמנורה של ביהמ&quot;ק (ר&quot;ן) (מ&quot;ב ס&quot;ק ח&#x27;)], ואח&quot;כ הביא דיש מתירין תשמיש של קדושה [לפי הט&quot;ז (ס&quot;ק ד&#x27;) דוקא דרך עראי, ולפי הא&quot;ר ועוד אחרונים אפי&#x27; דרך קבע (ביה&quot;ל ד&quot;ה ויש, ערוה&quot;ש סעי&#x27; ח&#x27;)]. ולגבי תשמיש עראי דא&quot;צ לעמוד אצלו, לפי הרא&quot;ש יהא מותר אבל המג&quot;א (ס&quot;ק ב&#x27;) הביא הב&quot;ח דמחמיר, וכן מבואר ממ&quot;ב (ס&quot;ק ט&#x27;) דמחמיר כהב&quot;ח"	סימן תרעג סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר 1) לאכול אצלן סעודת שבת 2) למנות המעות מרחוק 3) לישב בביתו אצל הנרות?	"1) הוי כתשמיש עראי דא&quot;צ לעמוד אצל הנר, ופסק המ&quot;ב (ס&quot;ק ט&#x27;) כהב&quot;ח דאסור [והמג&quot;א (ס&quot;ק ב&#x27;) הביא ראיה מנר שבת דקדים לנר חנוכה משום שלום בית ולא אמרינן דאפשר לאכול אצל הנרות] 2) ה&quot;נ תלוי במח&#x27; בין הרא&quot;ש והב&quot;ח, והכריעו המג&quot;א (ס&quot;ק ב&#x27;) והמ&quot;ב (ס&quot;ק י&#x27;) להחמיר 3) אין זה תשמיש כלל וא&quot;צ לצאת מביתו (מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;א), והוסיף הפר&quot;ח דמותר לילך לאור הנר שלא יכשל וא&quot;צ להעצים עיניו דזה לא מקרי תשמיש (שע&quot;ת ס&quot;ק ג&#x27;, שעה&quot;צ ס&quot;ק י&quot;א) [וגרמא בעלמא הוא (ערוה&quot;ש סעי&#x27; ז&#x27;)]"	סימן תרעג סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בנרות שבביהכ&quot;נ?	"ה&quot;נ נוהגין איסור אפי&#x27; בתשמיש של קדושה כל זמן שלא דלקו חצי שעה (מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ג) {ש&quot;מ דיש שיעור חצי שעה אפי&#x27; בנרות שבביהכ&quot;נ, אבל משמע דליכא מקום להחמיר ביותר מזה}"	סימן תרעג סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר ללמוד אצל הנרות?	"הביה&quot;ל (ד&quot;ה ויש) מצדד להקל דרך עראי דיתכן דאפי&#x27; הדעה ראשונה מקיל בדרך עראי וממילא בדבר שבקדושה יש לצרף להקל (וכ&quot;כ שע&quot;ת ס&quot;ק ד&#x27;), ואפי&#x27; בדרך קבע אפשר דאין להחמיר אלא כשיעור חצי שעה אבל אח&quot;כ אפשר דיש להקל בדבר מצוה, וצ&quot;ע, והביה&quot;ל מסיים דיותר טוב לכבות הנר אחר חצי שעה וחוזר ומדליקה {ש&quot;מ דאין בזה חשש הרואה} [וכל זה מלבד ההיתר דנר של חול שבסמוך]"	סימן תרעג סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם צריך להדליק נר של חול?	"אמרינן לעיל (סי&#x27; תרע&quot;א סעי&#x27; ה&#x27;) דכשהוא מדליק בפנים צריך להדליק נר אחר להיכר דזהו למצותו, ועוד שמא ישתמש לאורה, ומעיקר הדין זהו דוקא כשהוא מדליק על שלחנו בלא מדורה אבל אם יש מדורה או כשמדליק בפתח הבית א&quot;צ נר אחר ומ&quot;מ אמרינן הכא דנוהגין להוסיף עוד נר אצל הנרות [וכ&quot;כ הביה&quot;ל שם] דחוששין שמא ישתמש אצל הנרות חנוכה ממש (מג&quot;א ס&quot;ק ד&#x27;, פר&quot;ח, מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ד וס&quot;ק י&quot;ז) {וממאירי ומתשובת הרמ&quot;א (סי&#x27; פ&quot;ב) משמע דוקא כשהוא מדליק בפנים, אבל מסתימת המחבר משמע אפי&#x27; כשהוא מדליק בחוץ}, ואפי&#x27; אם יש כמה מנורות מ&quot;מ צריך נר של חול אצל כל מנורה ומנורה מלבד הנר שמניחין על השלחן [דלא כמהרש&quot;ל דמקיל] (מג&quot;א ס&quot;ק ה&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ח), והערוה&quot;ש (סעי&#x27; י&quot;ג) מקיל בשמש אחד לכמה מנורות דכתב דזהו המנהג"	סימן תרעג סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	איזהו הנר של חול?	"הטור ושו&quot;ע כתבו דלאחר שמדליקין הנרות חנוכה מדליק עוד נר של חול [ולא מקרי שמש דאינו מדליקין שאר הנרות בנר זה], אבל הרמ&quot;א ס&quot;ל דעדיף שהשמש יהיה הנר של חול, וביאר המג&quot;א (ס&quot;ק ו&#x27;) דאז מוכח בהדיא שאינו ממנין הנרות משא&quot;כ לפי הטור ושו&quot;ע נראה כאילו הוא מחויב להדליק נר זה (מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ט)"	סימן תרעג סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	באיזה מקום מניחים הנר של חול?	"יניחנו מרחוק קצת משאר נרות מצוה כדי שיהא היכר כמה נרות מדליקין באותו יום, ועוד כדי שיוכל להשתמש בנר זה לבד (מ&quot;ב ס&quot;ק ט&quot;ז, שעה&quot;צ ס&quot;ק ט&quot;ו), וכן יש לעשותו ארוך יותר משאר הנרות (רמ&quot;א) או מעמידו למעלה משאר הנרות (מג&quot;א ס&quot;ק ז&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק כ&#x27;), ואם הנרות למעלה מעשרה טפחים כתב הא&quot;ר שיניח הנר של חול למטה שמתפשט האור למעלה, אבל הכה&quot;ח (ס&quot;ק מ&quot;א) כתב דנוהגין לעולם להניח הנר של חול למעלה [אכן, מטור בשם רבינו יחיאל משמע דאין חילוק בין הנר של חול לשאר הנרות אלא שהאחרון הוא הנר של חול, וצ&quot;ל דכיון שכן היה המנהג יש היכר למנין הימים (ערוה&quot;ש סעי&#x27; ט&#x27;)]"	סימן תרעג סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר להשתמש בנר של חול 1) כנגד כולם 2) כנגד הנר של חול?	"1) הב&quot;ח ס&quot;ל דעדיין אסור מדינא להשתמש כנגד כולם, וכן הוא דעת הר&quot;ן והגר&quot;א, אכן הרמ&quot;א ופר&quot;ח ומג&quot;א (ס&quot;ק ד&#x27;) ס&quot;ל דמותר מדינא כל זמן שאינו צריך הנרות חנוכה כגון שהוא דבר שאין בו עיון גדול, ומ&quot;מ כתב המג&quot;א בשם הרמב&quot;ן דעדיין אסור לכתחילה שהרואה אומר דלצרכו הדליק כולם (ביה&quot;ל ד&quot;ה יהיה, מ&quot;ב ס&quot;ק ט&quot;ו), אכן הערוה&quot;ש (סעי&#x27; י&quot;ג) חולק על המג&quot;א דהרמב&quot;ן מיירי דוקא כשמדליק על שלחנו אבל כשמדליק בפתח או בחלון אינו אסור אלא משום ביזוי מצוה וע&quot;י נר של חול ליכא ביזוי מצוה 2) רוב הפוסקים ס&quot;ל דמותר להשתמש כנגד נר החול לבד [דלא כפמ&quot;ג דמחמיר {ולא מצאתי הפמ&quot;ג}] (מ&quot;ב ס&quot;ק ט&quot;ו, ביה&quot;ל ד&quot;ה שם וד&quot;ה יהיה)"	סימן תרעג סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	אם נתערב נרות חנוכה עם שאר נרות, 1) האם הם בטלים 2) אם אינם בטלים מהו העצה?	"1) כתב הרמ&quot;א בשם התרוה&quot;ד דהוי דבר שבמנין [אפי&#x27; במקום שרגילין למכור במשקל מ&quot;מ נרות של מצוה הוו דברים שבמנין (מג&quot;א ס&quot;ק ט&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;א)] ואינו בטל אפי&#x27; באלף, אכן המג&quot;א (ס&quot;ק ט&#x27;) הביא המהרש&quot;ל דס&quot;ל דבטל חד בתרי (מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ב), וביאר השעה&quot;צ (ס&quot;ק כ&quot;ה) דס&quot;ל דהוי דבר שבמשקל ולא דבר שבמנין וליכא חשיבות במנין אלא שהמצוה כך היא [והט&quot;ז (ס&quot;ק ו&#x27;) רצה לפרש המהרש&quot;ל באופן אחר דכאן לא מקרי דבר שבמנין דהרי לאחר הביטול תו לא הוי נרות חנוכה כמ&quot;ש תוס&#x27; בזבחים (ע&quot;ב ע&quot;ב), אבל הפנים מאירות (ח&quot;א סי&#x27; צ&quot;ח) ושאר האחרונים חולקים עליו דתוס&#x27; בזבחים מיירי בדבר שיהיה ראוי להתכבד לאחר הביטול אז אמרינן דאינו בטל אבל יתכן דאם יש דבר שבמנין קודם ביטול אינו בטל אע&quot;פ שלאחר הביטול לא יהא דבר שבמנין, וצ&quot;ע (שעה&quot;צ ס&quot;ק כ&quot;ד)], והכריע השעה&quot;צ (שם) דבמקום הפסד מרובה אפשר שיש להקל דהוי מילתא דרבנן [והט&quot;ז (ס&quot;ק ו&#x27;) רצה להחמיר משום קבוע, אבל השיג עליו הפמ&quot;ג (מש&quot;ז ס&quot;ק ו&#x27;) דלא שייך קבוע כשאינו ניכר במקומו (שעה&quot;צ ס&quot;ק כ&quot;ד) [ואין לומר דהוי קבוע מדרבנן דזהו רק בדבר שבמנין ואין זה דבר שבמנין (ערוה&quot;ש סעי&#x27; ט&quot;ו)], והשבות יעקב תי&#x27; להט&quot;ז דהוי דומה שנתערבו ע&quot;י המקולין דמקרי קבוע (שע&quot;ת ס&quot;ק ט&#x27;), והערוה&quot;ש (סעי&#x27; ט&quot;ו) לא ניחא ליה בתירוץ זה 2) הרמ&quot;א הביא מתרוה&quot;ד שידליק יותר מנרות של חנוכה כדי שיהא ודאי נר של היתר שם ואז מותר להשתמש אצלם, וכן נקטו הפר&quot;ח ומג&quot;א (ס&quot;ק י&quot;א) [ודוקא לעיל כשהדליק המנורה לשם מצוה כתב המג&quot;א בשם הרמב&quot;ן דלכתחילה לא ישתמש אצל כולם משום הרואה שיאמר שלצרכו הדליקם וחשש זה לא שייך כאן כשהוא מדליקם באמת לצורך עצמו (ביה&quot;ל ד&quot;ה ואז)], אכן הב&quot;ח ור&quot;ן וגר&quot;א ס&quot;ל דאסור להשתמש כנגד כולם דהרי הוא ג&quot;כ משתמש בנרות של איסור, ולמעשה העלה המ&quot;ב (ס&quot;ק כ&quot;ד) להחמיר"	סימן תרעג סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	באיזה נרות יש עליהם איסור הנאה?	"דוקא אם הודלקו וכבו בתוך הזמן [ונשאר כשיעור חצי שעה ויש עוד לילות להדליק (ט&quot;ז ס&quot;ק ז&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ב, שעה&quot;צ ס&quot;ק כ&quot;ו)] אבל אם לא הודלקו אינם אסורים דהזמנה לאו מילתא היא וכמ&quot;ש לעיל (סי&#x27; תרל&quot;ח) לגבי סוכה (מג&quot;א ס&quot;ק ח&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;א, שעה&quot;צ ס&quot;ק כ&quot;א), וכן אם כבו לאחר חצי שעה אע&quot;פ שיש מחמירים מ&quot;מ לענין תערובות בודאי אין להחמיר (שעה&quot;צ ס&quot;ק כ&quot;ב)"	סימן תרעג סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם כבתה קודם שעבר הזמן חצי שעה?	"קיי&quot;ל כבתה אין זקוק לה [ומה דכתב המחבר הדלקה עושה מצוה, לאו לאפוקי הנחה עושה מצוה אלא ר&quot;ל מקיים המצוה מיד בהדלקה (ט&quot;ז ס&quot;ק ח&#x27;, גר&quot;א ס&quot;ק י&quot;א, מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ה)], ואפי&#x27; אם כבו כולם (ביה&quot;ל ד&quot;ה אם), ומ&quot;מ חידש השבות יעקב (ח&quot;ג סי&#x27; מ&quot;ח) דמפני חשד צריך להניח השיריים בחוץ (שע&quot;ת ס&quot;ק י&quot;ב) {ולפי מש&quot;כ לעיל (סי&#x27; תרע&quot;א) בשם ר&quot;י באק א&quot;צ לחוש לחשד בכה&quot;ג}"	סימן תרעג סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם טוב לחזור ולהדליקה?	"הרמ&quot;א כתב אם רוצה להחמיר ולהדליקה אינו חוזר ומברך עליו, אבל המג&quot;א (ס&quot;ק י&quot;ב) הביא ממהרש&quot;ל וב&quot;ח דראוי להחמיר להדליקה דלא גרע ממהדרין (ט&quot;ז ס&quot;ק י&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ז)"	סימן תרעג סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בערב שבת?	"כתב התרוה&quot;ד דה&quot;נ אם כבתה אין זקוק לה דקודם שקיעה הוא הזמן הדלקה שלו וגם כבר בירך להדליק נר של חנוכה וכבר הותחל המצוה (שו&quot;ע, מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ו), אבל הט&quot;ז (ס&quot;ק ט&#x27;) ס&quot;ל דאם עדיין יש לו היתר להדליק מחויב הוא לחזור ולהדליק [בלא ברכה] (מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ו), ואם כבר קיבל עליו שבת יכול לומר לחבירו שלא קיבל להדליק בעבורו (פמ&quot;ג מש&quot;ז ס&quot;ק ט&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ז)"	סימן תרעג סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם רצה לתקנו וכיבה אותה 1) בשוגג 2) במזיד?	"1) ה&quot;נ כבתה אין זקוק לה (שו&quot;ע), וראוי לחזור ולהדליקה (מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ז), אכן רע&quot;א הביא ממהרש&quot;ל (סי&#x27; פ&quot;ה) דמחויב לחזור ולהדליקה 2) הכא אמרינן כבתה זקוק לה ומחויב לחזור ולהדליקה, ומ&quot;מ כתב הפמ&quot;ג (א&quot;א ס&quot;ק י&quot;ב) דאינו מברך (שעה&quot;צ ס&quot;ק ל&quot;ב) {ויש לפרש מפני שתלוי בב&#x27; תירוצים בגמ&#x27;}"	סימן תרעג סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם כבו הראשונות קודם שגמר להדליק כל הנרות?	אם רוצה לקיים מהדרין מן המהדרין צריך לחזור ולהדליקם כדי שיודלקו כולם ביחד (ביה&quot;ל ד&quot;ה אם)	סימן תרעג סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם הדליקה במקום שרוח מצויה יכבנה?	"כתב המג&quot;א (ס&quot;ק י&quot;ב) בשם השלטי הגיבורים דהוי כאילו הדליקה בלא שיעור שמן וצריך לחזור ולהדליקה בלא ברכה (מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ה) [וביאר הפמ&quot;ג (מש&quot;ז ס&quot;ק י&#x27;) שמא לא הוי ברור שיכבה (שעה&quot;צ ס&quot;ק ל&#x27;)] {וצ&quot;ב, דמשמע דאם היה ברור צריך לחזור ולברך (וכ&quot;כ הערוה&quot;ש סעי&#x27; ט&quot;ז), והרי כתב המ&quot;ב לקמן (סי&#x27; תרע&quot;ה ס&quot;ק ח&#x27;) דאפי&#x27; אם הדליקה בלא שיעור שמן צריך לחזור ולהדליק בלא ברכה}], וע&quot;ע בבאה&quot;ט (ס&quot;ק י&quot;א) דהביא מגן המלך דצריך לחזור ולהדליק בברכה"	סימן תרעג סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם רואה שהאור אינו נאחז בהפתילה?	ודאי יכבה ומדינא צריך לחזור ולהדליק (מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ה) {ומשמע דגם צריך לברך, וצ&quot;ע, ואפשר דזה גרע טפי מהדלקה בפחות משיעור שמן דכאן לא נאחז להפתילה והוי דומה למי שהדליק בלא שמן כלל דאמרינן דצריך לחזור ולהדליק בברכה, וצ&quot;ע}	סימן תרעג סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	עד מתי צריך להעמיד ידו אצל הפתילה?	"כתב מהר&quot;י ברונא (סי&#x27; ל&quot;ט) דלא יסלק ידו אחר הברכה עד אשר ידליק רוב הפתילה היוצא מן השמן (ביה&quot;ל ד&quot;ה הדלקה) {ומפורש בהתשובה דדוקא בנר ראשון צריך להקפיד}"	סימן תרעג סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין כשהוא מדליק בתוך הקופסאות בחוץ?	"המהרי&quot;ל דיסקין היה מפקפק דצריך להיות ראוי לקיים משעת הדלקה, אבל שאר האחרונים (מנח&quot;ש תניינא סי&#x27; נ&quot;ח אות א&#x27;, הר צבי או&quot;ח ח&quot;ב סי&#x27; קי&quot;ד, שלמת חיים) מקילין כיון שדעתו לסגור הדלת אח&quot;כ"	סימן תרעג סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם מדליק 1) בנר של חרס 2) בנר של זכוכית או מתכת או חרס מצופה?	"1) המהר&quot;ם מרוטנבארג היה מקפיד שלא להדליק מנר חרס ישן אלא היה נוטל נר חדש כל לילה או היה מסיקן באור דהוו כמו חדשים 2) לעולם דינו כחדשים (שו&quot;ע, מ&quot;ב ס&quot;ק ל&#x27;) {וכן מצינו במ&quot;ב לקמן (סי&#x27; תרל&quot;ט ס&quot;ק ז&#x27;) דחרס מצופה יש לו דין זכוכית}"	סימן תרעג סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר להדליק בקליפי ביצים ובצלים?	"השע&quot;ת (ס&quot;ק י&quot;ג) הביא מאדמת קודש (או&quot;ח ח&quot;ב סי&#x27; ו&#x27;) שהביא מבעל חסד לאברהם שאינו יכול להדליק בהם, ומשמע מכה&quot;ח (ס&quot;ק ס&quot;ב) דהטעם משום ביזוי מצוה {שהחסד לאברהם מתיר להדליק בקליפי רמון ואגוזים ואינו משמע דהחילוק הוא בשם כלי אלא בבזיון}"	סימן תרעג סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם צריך להדר להדליק במנורה יפה?	"המ&quot;ב (ס&quot;ק כ&quot;ח) הביא מאחרונים שיעשה מנורה ונרות יפים, והא&quot;ר כתב דאם ידו משגת יעשה של כסף (באה&quot;ט ס&quot;ק י&quot;ג), וכתב הברכ&quot;י דכן מצינו בנרות שבת (סי&#x27; רס&quot;ג) דישתדל לעשות נר יפה דהרגיל בנר זוכה לבנים ת&quot;ח וכמ&quot;ש לעיל (סי&#x27; תרע&quot;א), ועי&#x27; בכה&quot;ח (ס&quot;ק ס&#x27;) בשם החסד לאברהם סדר של ט&quot;ו כלים שראוי לעשות מהם נרות חנוכה, ומ&quot;מ נוהגין להדליק בכוסות של זכוכית והם בטלים למנורה של כסף (קובץ הלכות פ&quot;א סעי&#x27; י&quot;ח) [והשבט הלוי (ח&quot;ח סי&#x27; קנ&quot;ז) ס&quot;ל דאם צריך כלי מדינא נמצאת שהוא מדליק בזכוכית אבל אם ליכא דין כלי נמצאת שהוא מדליק במנורה של כסף]"	סימן תרעג סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם צריך להדליק בכלי?	"האב&quot;נ (או&quot;ח סי&#x27; ת&quot;ק) מדייק מחסד לאברהם (מובא בכה&quot;ח ס&quot;ק ס&#x27;) דבעי כלי דכתב דצריך להיות ראוי לעמוד מאליו בלא סמיכה, אכן המ&quot;ב לעיל (סי&#x27; תרע&quot;א ס&quot;ק י&quot;ח) מבואר דא&quot;צ כלי, ומ&quot;מ כלי חד פעמי לכו&quot;ע הוי כלי (קובץ הלכות פ&quot;א סעי&#x27; י&quot;ז) {אע&quot;פ שאינו מקבל טומאה וכמ&quot;ש הרמב&quot;ם (הל&#x27; כלים פ&quot;ה ה&quot;ז)}"	סימן תרעג סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם צריך להחליף הפתילות?	"ליכא ביזוי מצוה להשתמש בפתילות ישנות, וכתב המ&quot;ב (ס&quot;ק ל&quot;א) דאדרבה הם נוחין להדליק כשהם מודלקים כבר [אבל הדרכ&quot;מ (ס&quot;ק ו&#x27;) הביא שנהגו להחליפם כל לילה]"	סימן תרעג סעיף ד		
