#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	סט. 1 השם עגל וכד' למחצה ואמר לו מותר שליש בשכרך (אם תרויח יותר משליש מהקרן יהיה לך) האם מותר?	"רב התיר ושמואל אסר. <p dir=""rtl"">לאב&quot;א רב התיר רק כשיש לו בהמה גם לעצמו ואז אין טרחתו מרובה דאמרי אינשא גביל לתורא גביל לתורי אבל בסתמא רק אם נותן לו הראש (או חלק אחר) מותר.</p>"	בבא מציעא סט.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	סט. 2 הנותן בהמה לאריסו למחצית שכר, או הקונה עמו בשותפות, האם צריך להביא לו תוספת על החצי לשכר עמלו ומזונו ומאי שנא?	"אריס בעי ושותפות לא. <p dir=""rtl"">הסביר ר' אלעזר מהגרוניא לאריסו כשכל הכסף של בעה&quot;ב אם לא יתן יותר מחזי כריבית. אבל כשהם שותפים, חולקים בשווה, ואף שהאריס טורח יותר במרעה הבהמות, סתם אריס משעבד עצמו לתת מרעה לבהמות.</p>"	בבא מציעא סט.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"סט. 3 המקבל בהמה מחברו למחצית שכר עד כמה חייב לטפל בה (אתונות וגדרות)?<p dir=""rtl"">ועד כמה בולדות (דקה וגסה)? ומה יעשו אח&quot;כ?</p>"	"סומכוס אומר באתונות שמונה עשר חדש בגודרות כ''ד חדש. ואינו יכול לחלוק בתוך הזמן שאינו דומה טיפול בשנה זו כבשל חברתה.<p dir=""rtl"">בולדות בדקה ל' יום ולר' יוסי ג' חודשים שטיפולה מרובה, ובגסה חמישים יום, מכאן והילך (אם רוצים להמשיך) נוטל את המחצה שלו, וחצי מחציו של בעל הבית. אבל במקום שנהגו לגדל מגדל.</p>"	בבא מציעא סט.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	סט. 4 האם מותר לחלק שותפות בלא דעתו של השותף בכסף או ביין וכד'?	יין וכד' אסור, דאיכא דבסים ואיכא דלא בסים. כסף מותר, שאין הבדל בין סוגי המטבעות אבל טבי ותיקולי זה כנגד זה אסור.	בבא מציעא סט.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	סט: 1 האם מותר להשכיר כסף לאנשים?	אסור. ואינו דומה לשאר מטלטלים שמשכירם, ששם חוזר בעצמו וידיע פחתיה.	בבא מציעא סט:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	סט: 2 ריבית שאינה מלוה למלוה האם מותרת (ואלו דוגמאות מזכירה הגמ')?	"לא אסרה תורה אלא מלוה למלוה.<p dir=""rtl"">לכן מותר לאדם לומר לחברו הילך ד' זוז ותלוה לפלוני זוזים. וכן מותר לקבל כסף על מנת לבקש מאדם אחר הלואה, שאינו מלוה למלוה ושכר אמירה שקיל.</p>"	בבא מציעא סט:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"סט: 3 האם יכול להפריז על שדהו, ספינה וחנות?<p dir=""rtl"">ומה הביאור להפריז?</p>"	"פ' להפריז הינו כגון השוכר את השדה מחבירו בעשרה כורים חטין לשנה ואומר לו תן לי מאתים זוז ואפרנסנה ואני אעלה לך שנים עשר כורין לשנה.<p dir=""rtl"">בשדה מותר שמשכיר לו שדה משובחת יותר ולכן שכירותה מרובה, אבל בספינה ובחנות שאין זה בגוף הספינה והחנות אסור. אבל אם מלוה לו לספינה לעשות איסקירא, ולחנות לצור בה צורות, שהם בעצמם משביחים מותר.</p><p dir=""rtl"">[בירושלמי ה&quot;ד נחלקו ר&quot;ל ור&quot;י, ר&quot;ל סובר מטעם הנ&quot;ל ולכן אוסר בספינה וחנות, אבל ר' יוחנן אומר שהשדה עשויה להתברך ולפי זה גם בחנות וספינה מותר ותניא כר&quot;ל.]</p>"	בבא מציעא סט:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	סט: 4 אגרא ופגרא (דהינו משכיר חפץ ומשלמים לו גם אם נפחת) האם מותר משום ריבית?	"רב התיר וכן אמר רב פפא שהלכה שמותר (יתכן שרב כהנא ורב אסי חלקו ואסרו). הטעם שמותר כיון שאם לא ישבר אין משלמים לו אם ירד המחיר וכד' לכן מותר.<p dir=""rtl"">וכן מי שמשכיר כלי נחושת וכדו' ושוקל אם נחסר ומשלמים לו הפחת גם מותר, שהרי מה שנהרס ע&quot;י האור וכד' ולא פחת מהמשקל אין משלמים לו.</p>"	בבא מציעא סט:		
