#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו טעם האיסור בגרף ועביט?	"כיון שהם מיוחדים לכך הוי ליה כבית הכסא ואפי&#x27; אם אין בהם ריח רע (רא&quot;ש, ב&quot;י)"	סימן פז סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	למה לא מהני ליתן מים בתוכו?	"הרבינו יונה (הובא בב&quot;י) תי&#x27; דנתינת מים לא מהני אלא באיסור דרבנן כגון מי רגלים אבל לא בצואה ולא בגרף ועביט שאסורים מן התורה, והב&quot;י תי&#x27; דמים לא מהני אלא במי רגלים דהמתערב בהם משא&quot;כ בצואה וגרף ועביט. [והמרדכי ותוס&#x27; מסתפקים אם מהני בהם נתינת מים] (ב&quot;י)"	סימן פז סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם אינו מיוחד לצואה ולמי רגלים?	"כתב המג&quot;א (ס&quot;ק א&#x27;) דאם שופך לתוך הגרף שופכין או נותן לתוך העביט רביעית מים אינו כגרף ועביט [ובלבד דליכא ריח רע] (מ&quot;ב ס&quot;ק ב&#x27;) [והקשה בביה&quot;ל (ד&quot;ה גרף) למה מהני הרי למעשה מסריח ביותר ולפי הרבינו יונה להוי אסור מן התורה ולא ליהני מה שנותן רביעית מים אח&quot;כ, וכעין זה הקשה היד אהרן (מובא בבאה&quot;ט ס&quot;ק א&#x27;) לטעמא דב&quot;י דהמים אינו מתערב בהעביט ה&quot;נ אינו מתערב, ותי&#x27; הביה&quot;ל דכיון דחזינן דאין בו ר&quot;ר ממילא מוכח דלא נבלע בתוכו זוהמא כ&quot;כ, ואינו אסור אלא משום דייחדו להטלת מי רגלים ועל זה מהני מה שנותן בתוכו מים אח&quot;כ דהשתא אינו מיוחד לבית הכסא]"	סימן פז סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בדיעבד אם קרא אצל הגרף ועביט?	"דינו כצואה ממש וצריך לחזור ולקרות ולהתפלל, ואם הוא לפניו כמלא עיניו א&quot;צ (מ&quot;ב ס&quot;ק ג&#x27;)"	סימן פז סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בגרף 1) מחרס 2) מעץ 3) ממתכת 4) מזכוכית 5) מחרס מצופה 6) מפארצליין 7) מעצם 8) מפלסטיק 9) מראבער?	"1) בולע והוי גרף 2) הרשב&quot;א מקיל, אבל הרא&quot;ש מחמיר, וקיי&quot;ל כהרא&quot;ש דהוי גרף (ב&quot;י) 3) אינו בולע ואינו כגרף 4) אינו בולע ואינו גרף [ולפי המרדכי ותוס&#x27; צריך להטיל בו רביעית מים, אבל קיי&quot;ל דסגי אם רחוץ יפה (ב&quot;י)] [והט&quot;ז (ס&quot;ק ב&#x27;) הקשה מהלכות פסח דחיישינן דזכוכית בולע, ותירצו האחרונים דנהי דבולע במקצת אבל אינו בולע הרבה ולפיכך אינו גרף (מ&quot;ב ס&quot;ק ד&#x27;)] 5) אינו בולע ואינו גרף (ועי&#x27; להלן) 6) יש להחמיר להחשיבו כחרס והוי גרף [אע&quot;פ שהוא שוע ובחרס מצופה מקילין כיון דשוע אע&quot;פ שהוא בולע לגבי הל&#x27; פסח, אפ&quot;ה בפארצליין יש להחמיר (ביה&quot;ל ד&quot;ה אבל) {וצ&quot;ל דפארצליין בולע טפי מחרס מצופה}] 7) אינו בולע ואינו גרף (ערוה&quot;ש סעי&#x27; ג&#x27;) 8) הרבה סוברים לענין זה דאינו בולע ואינו גרף (אג&quot;מ או&quot;ח ח&quot;א סי&#x27; כ&quot;ז, פסק&quot;ת אות א&#x27;, שש&quot;כ פכ&quot;ב הע&#x27; קי&quot;ג) 9) בולע והוי גרף (אג&quot;מ או&quot;ח ח&quot;א סי&#x27; כ&quot;ז). {ויש להדגיש דכל החילוקים בין החומר אינו נוגע אלא אם אין צורתו מוכחת עליו שהיא מיוחד לבית הכסא, וכמ&quot;ש הפמ&quot;ג (א&quot;א ס&quot;ק א&#x27;), ולפיכך עסלה הוי גרף אע&quot;פ שהוא מצופה}"	סימן פז סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"כשהוא מצופה, 1) באיזה מין מצופה? 2) האם הוא מצופה גם בחוץ?&lt;br&gt; 1) המג&quot;א (ס&quot;ק ב&#x27;) מקיל אפי&#x27; בגליזר&quot;ט דהיינו מצופה בזכוכית, אבל הפמ&quot;ג (א&quot;א ס&quot;ק ב&#x27;) הביא דדוקא אם מצופה באבר (מ&quot;ב ס&quot;ק ה&#x27;) 2) לפי הב&quot;י סגי אם מצופה בפנים, אבל הב&quot;ח סבר דצריך להיות מצופה בפנים ובחוץ, והא&quot;ר מחמיר כהב&quot;ח אבל אם כפאו על פיו יכול להקל כהב&quot;י (מ&quot;ב ס&quot;ק ה&#x27;)"		סימן פז סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	בגרף שאינו בולע, מה הדין אם יש בו ריח רע?	"אם רחצו יפה ואפ&quot;ה יש בו ריח רע, דינו כריח רע שאין לו עיקר, אבל אם לא רחצו יפה חיישינן שמא יש עליה ממשות של זוהמא והוי יש לו עיקר (מ&quot;ב ס&quot;ק ו&#x27;)&lt;br&gt; "	סימן פז סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מ&quot;ש מספסל נקוב דאמרינן דאסור לקרות כנגדו אע&quot;פ שהוא נקי לגמרי?	"תי&#x27; הפמ&quot;ג (א&quot;א ס&quot;ק א&#x27;) דהספסל גרע טפי דצורתו מוכחת עליו שהוא בית הכסא {ולפיכך רוב סוגי סירי לילה לזקנים ולחולים ולתינוקות הוו בכלל צורתן מוכחת עליו ואין נפק&quot;מ מאיזה חומר עשויים (פסק&quot;ת אות א&#x27;)}"	סימן פז סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין 1) בפח אשפה 2) טיטול (חד פעמי)?	"1) אינו כגרף דאינו מיוחד לצואה וגם עשוי מפלסטיק או מתכת (קדושת מחנה כהלכתה פ&quot;ט סעי&#x27; ט&#x27;) 2) יש להסתפק אם יש דין גרף על דבר חד פעמי (עי&#x27; אשי ישראל פנ&quot;ב הע&#x27; ע&quot;ב*, וזאת הברכה פט&quot;ז דמקילין), אמנם כיון דחלק החיצון נעשה מפלסטיק פשוט דאינו גרף. אכן מאידך גיסא יש לדון לפי סברת הפמ&quot;ג (א&quot;א ס&quot;ק א&#x27;) דצורתו מוכחת עליו אבל מסתברא דדוקא ספסל נקוב וכדומה הוי צורתו מוכחת עליו ולא טיטולים (עי&#x27; קדושת מחנה כהלכתה פ&quot;ט סעי&#x27; י&#x27;) {ונראה דשקית בבית חולים אין צורתו מוכחת עליו כלל ופשוט דאינו גרף, ואפ&quot;ה כתב האג&quot;מ (או&quot;ח ח&quot;א סי&#x27; כ&quot;ז) דלכתחילה יש לכסותו, ואולי משום דחושש להט&quot;ז דמחמיר אפי&#x27; בזכוכית וה&quot;ה בפלסטיק}"	סימן פז סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בגרף של רעי שנשבר?	{נראה דאם הוא גרף של רעי ממש הוי כצואה שנשבר ודינו כצואה, אבל אם הוא עשוי מדבר שאינו בולע וכל טעם איסורו הוא מחמת הפמ&quot;ג דצורתו מוכחת עליו נראה דלאחר שנשבר ליכא איסור כלל, ויש לעיין בזה למעשה}	סימן פז סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בגרף שכפאו על פניו?	"הראבי&quot;ה סבר דהוי כצואה מכוסה ומותר, אבל הטור חולק עליו כיון שהוא בלוע בתוכו הוי ברו כתוכו ואינו מכוסה [ומפמ&quot;ג (מש&quot;ז ס&quot;ק ד&#x27;) משמע דפליגי אם נבלע מעבר לעבר], ופסק המחבר כהטור {אמנם, מכאן משמע דלכו&quot;ע מהני אם מכסה הגרף בסיד או בצבע ולא אמרינן דהוא בטול, אלא שעדיין יש לעיין במה שדימה הב&quot;י זה לצואה הדבוקה בסנדלו}"	סימן פז סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בגרף של מתכת?	"לכו&quot;ע מהני לכפאו על פניו אפי&#x27; אם אינו רחוץ כיון דאינו גרף אלא הצואה דבוק בו, ומהני כפייה (מג&quot;א ס&quot;ק ד&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק ח&#x27;)"	סימן פז סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם מכסה הגרף בכלי אחר?	"פשוט דמהני כמו צואה מכוסה (ב&quot;י בשם אהל מועד), ואם עדיין יש בו ריח רע בשל חרס או במתכת שאינה רחוץ דינו כריח רע שיש לו עיקר [וכאלו שסוברים דצואה מכוסה הוי ר&quot;ר שיש לו עיקר], ובמתכת שרחוץ הוי כריח רע שאין לו עיקר (מ&quot;ב ס&quot;ק ח&#x27;)"	סימן פז סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כיצד יעשה עביט לכתחילה שיהא מותר לומר דברי תורה אצלו?	"כתב השל&quot;ה דיהיה של מתכת או של זכוכית, ויהיה רחוץ ונקי, ויטיל בתוכו רביעית מים כשמשתין בו, ואז מותר לומר דברי תורה בפניו, ובאמת די לרחצו מערב שבת לערב שבת אם אין בו ריח רע (מ&quot;ב ס&quot;ק ח&#x27;)&lt;br&gt; "	סימן פז סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"באר האיבעיא להו בגמ&#x27; במטה?"	"הגאון סבר דאיבעיא להו אם המטה מפסיק בינו להגרף, ואמרינן דאם המטה פחותה מג&#x27; טפחים הוי כלבוד ואינו מפסיק כלל ואם הוא גבוה י&#x27; מפסיק, ואם הוא בין ג&#x27; לי&#x27; הוי איבעיא דלא איפשיטא, וכיון דאיבעיא להו אליבא דרשב&quot;ג פסק הגאון כרשב&quot;ג דמטה מפסיק בינו להגרף [אם הוא גבוה עשרה, אבל פחות מעשרה צריך להחמיר]. אכן, רש&quot;י פי&#x27; האיבעיא להו כשהגרף תחת המטה, ואמרינן דאם הוא פחות מג&#x27; הוי לבוד והוי כצואה מכוסה ומותר, ואם הוא גבוה י&#x27; המטה הוי ברשות בפני עצמה ואסור, ובין ג&#x27; לי&#x27; הוי איבעיא דלא איפשיטא, ולפי&quot;ז האיבעיא להו קאי לפי ר&quot;ש בן אלעזר דמחמיר בכל הבית אלא שמקיל כשהוא תחת המטה, וממילא ליכא ראיה לפסוק כרשב&quot;ג (טור, ב&quot;י). "	סימן פז סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	לפי הגאון מהו החידוש דמטה גבוה עשרה מהני לפי רשב&quot;ג?	"תי&#x27; המג&quot;א (ס&quot;ק ד&#x27;) דקמ&quot;ל דמהני אע&quot;פ שאינו הולך מכותל לכותל [ובאופן זה פליגי הרבנן אבל מודו דאם הולך מכותל לכותל דמפסיק, ופסק המג&quot;א כהרבנן],&lt;br&gt;[ועוד פי&#x27; הרבינו יונה דלא כהגאון דמיירי במטה שאינה סתומה למטה, ורבינו ירוחם פי&#x27; דעשרה טפחים אינו בגובה המטה אלא בריחוק מן המטה דכשהוא מרוחק עשרה מן המטה הוי ברשות אחרת ומותר, ואם הוא תוך ג&#x27; טפחים להמטה הוי כמחובר להמטה ואסור.]"	סימן פז סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	איך קיי&quot;ל אם הגרף 1) תחת המטה 2) אחורי המטה?	"1) אם הוא פחות מג&#x27; טפחים הוי כמכוסה ומותר [ואפי&#x27; אם המטה אינה גבוה עשרה], ואם איכא אויר ג&#x27; טפחים למטה הוי איבעיא דלא איפשיטא בגמ&#x27; (לפי רש&quot;י) ואזלינן לחומרא 2) אם המטה גבוה י&#x27; טפחים וליכא אויר ג&#x27; טפחים למטה הוי חציצה, והוסיף המג&quot;א (ס&quot;ק ד&#x27;) דדוקא אם הולך מכותל לכותל דפסק כהרבנן דפליגי ארשב&quot;ג [ודוקא בבית אבל בשדה סגי במחיצה ד&#x27; טפחים (מ&quot;ב הקדמה לסי&#x27; ע&quot;ט) {ויש לדמותה למחיצה המגיעות לתקרה (לקמן סי&#x27; ש&quot;ע) דהוא דין דוקא בבית ולא בשדה (קדושת מחנה כהלכתה פ&quot;ו הע&#x27; 11, הר&quot;י באק)}], והערוה&quot;ש (סעי&#x27; ז&#x27;) חולק עליו וסבר דאפי&#x27; בבית סגי במחיצה ד&#x27; [וגם הנשמת אדם (ס&quot;ק ד&#x27;) מתמיה על ראייתו מחצר קטנה וגדולה], והכריע החיי&quot;א (כלל ג&#x27; סעי&#x27; י&quot;ז) דיש להחמיר כהמג&quot;א דוקא באיסור דאורייתא [כגון צואה או גרף ועביט] אבל באיסור דרבנן [כגון מי רגלים או בכלי שאינו גרף ועביט] יש להקל במחיצה גבוה י&#x27; ורחוב ד&#x27; לעמוד כנגדו, ואם עומד מרובה על הפרוץ יש להתיר בשעת הדחק כנגד המחיצה אפי&#x27; לצואה (מ&quot;ב ס&quot;ק ט&#x27;, ביה&quot;ל ד&quot;ה מותר) {וצ&quot;ב קצת דאם מקילין בעומד מרובה דהוי כאילו הכותל נמשך מכותל לכותל הוי לן להקל אפי&#x27; כגנד הפרוץ, ואמנם, ז&quot;ל הנשמת אדם &quot;וא&quot;כ לכו&quot;ע מהני מחיצה י&quot;ט ואפי&#x27; אינה חוצצת ולכן במי רגלים דאינו אלא מדרבנן מותר נגד המחיצה אבל לא נגד האויר כדאיתא בעירובין (ט&quot;ז ע&quot;א) כ&quot;ש ד&#x27; כנגד המחיצה מותר, ודוקא כשרחבה ד&#x27; טפחים, ולענין צואה בשעת הדחק נ&quot;ל דכדאי הגאון ור&quot;ח לסמוך עליהם, כ&quot;ש די&quot;ל דגם כו&quot;ע מודים, וילמוד הסתום מן המפורש. ואם המחיצה היא יותר מן הפרוץ מותר לכו&quot;ע כדאיתא בעירובין וכו&#x27;&quot;, ומבואר בדבריו להיפך, בעומד מרובה מקיל לגמרי ומחיצה של ד&#x27; מקיל בצואה בשעת הדחק, וצע&quot;ג על דברי הביה&quot;ל}."	סימן פז סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בחריץ באמצע החדר?	"אם הוא עמוק י&#x27; ורחוב ד&#x27; ונמשך ד&#x27; הוי כמחיצה (ביה&quot;ל ד&quot;ה מותר) {וכגון שהוא בשדה}"	סימן פז סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה הדין אם יש גרף על דף הקבוע בכותל שגבוה י&#x27; ורוחב ד&#x27;?"	"כיון שאין לו מחיצות המגיעות לארץ לא הוי רשות לעצמו (מ&quot;ב ס&quot;ק ט&#x27;)"	סימן פז סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בשולחנות שלנו?	"אע&quot;פ שגבוהין י&#x27; מ&quot;מ כיון שהרגלים אינן רחבן ד&#x27; לא הוי מחיצה ואינן רשות בפנ&quot;ע (מ&quot;ב שם, ביה&quot;ל ד&quot;ה מותר)"	סימן פז סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם התנור מפסיק בינו להגרף?	"לא דהוי תשמישי בית {משא&quot;כ מטה אינו מיוחד לתשמישי בית כ&quot;כ} (מ&quot;ב שם) [אכן, הגר&quot;ז (סעי&#x27; ד&#x27;) ביאר דהמטה נמי הוי מתשמישי הבית ומש&quot;ה איצטריך ליה להיות מכותל לכותל, אבל מסתימת שאר הפוסקים אינו משמע כן (קדושת מחנה כהלכתה (פ&quot;ו הע&#x27; 10)]"	סימן פז סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם כפאה כלי ע&quot;ג הגרף אבל יש קצת אויר בין הכלי לקרקע?	"כתב המג&quot;א (ס&quot;ק ד&#x27;) דאמרינן לבוד בכלים אם היא פתוחה מן הצד אבל לא כשהיא פתוחה למעלה (מ&quot;ב ס&quot;ק י&#x27;) [דבאמת אין לבוד בכלים, ואפ&quot;ה מן הצד מהני דאמרינן לבוד מחמת הקרקע (בית ברוך, מ&quot;ב דרשו)] "	סימן פז סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם הניח הגרף לתוך כלי שמחיצותיה גבוהות למעלה מהגרף?	"אע&quot;פ הלבוש מקיל להחשיבו כאילו הגרף מכוסה, הנחלת צבי והלחם חמודות סברי דאינו מכוסה עד שהמחיצות גבוהות עשרה טפחים (ביה&quot;ל ד&quot;ה וכן) [וגם צריך רחב ד&#x27; (נשמת אדם כלל ג&#x27; ס&quot;ק ה&#x27;)] {ומ&quot;מ בוילון בבית חולים שאינם מגיעים לג&#x27; טפחים לרצפה, נראה דאפי&#x27; הלבוש מודה דלא מהני (וכמ&quot;ש ריש&quot;א והציץ אליעזר) דאינה מחיצה ואינה כרוכה על הצואה כלל משא&quot;כ כשהיא בתוך כלי מגולה למעלה הוי דומה לצואה מכוסה קצת, ודלא כמ&quot;ש רשז&quot;א (עי&#x27; מ&quot;ב דרשו)}"	סימן פז סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם הוא עומד תחת גג הבולט?	"אם אינו כרשות אחרת לענין שבת ה&quot;ה לגבי צואה (פמ&quot;ג מש&quot;ז ס&quot;ק ה&#x27;, ביה&quot;ל ד&quot;ה וכן)"	סימן פז סעיף ב		
