#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"למ""ד דכינויים לשון חכמים מ""ט נאמר הדין בלשונות אלו דווקא?<br>ולמ""ד לשון חכמים איך הוא יביא חולין לעזרה? (2)"	"בלשונות אלו מהני גם אם אינו מתכוון, משום דדמי ללשון תורה. אבל בשאר לשונות בעינן שיכיר ויתכוון.<br>כיון שתקנו חכמים לנדור בהם והוא יודע שהם מועילים חלה הקבלה מדאורייתא.<br>או דאה""נ ולא אמר ר""ל אלא לעניין מלקות ולא לעניין קרבן."	נזיר דף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האומר הריני כזה, באיזה אופן מהני זה לקבלת נזירות?<br>ומה החידוש במשנה?	"כשנזיר עובר לפניו.<br>ואין החידוש דחל כה""ג, דאתי בק""ו מלשון אהא לבד.<br>אלא דלדיוקא נקט דרק הריני כזה מהני בעובר לפניו, אבל הריני לבד ל""מ אפילו בעובר לפניו."	נזיר דף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מדוע פירש התנא ידות קודם כינויים דפתח ביה?<br>ומה טעם החילוק בין מתני' דבמה בהמה לשאר המשניות?	"משום דבתחילה הזכיר את עיקר האיסור ואח""כ את הדרשה. וכשמפרש מאי דאתי מדרשא חביב ליה.<br>ומתני' דבמה בהמה שהוא איסור דבהמתו תני היתר ברישא, ובאיסורא דנפשיה תנא איסור ברישא."	נזיר דף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"תנן דהאומר אהא הרי זה נזיר. מה פירש בזה שמואל ומדוע?<br>ומ""ט לס""ד דגמ' בלא""ה נמי איכא יד שאינו מוכיח?<br>ומה מסקנת הגמ' בזה? ומהי לשון 'לימא'?"	"כשנזיר עובר לפניו, דאל""כ דילמא אהא בתענית קאמר.<br>ואמרינן דאף באינו עובר איכא יד שאינו מוכיח, דמשמע אהא מיד, ובתענית אינו יכול להיות אם כבר אכל היום. ומוכח דלשמואל אינו מוכיח לא הוי יד.<br>ותוס' הוכיחו מסוגיא דקידושין דגם למסקנא נשארה ראייה זו, והא דאמרינן לימא נשאר לפעמים גם למסקנא."	נזיר דף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האומר אהא הרי זה נזיר, באלו ב' תנאים? ומדוע?<br>ואי הכי ל""ל אמירה?<br>ומה החידוש?"	"כשנזיר עובר לפניו דאל""כ דילמא אהא בתענית קאמר.<br>וכגון שאמר בליבו, דאל""כ דילמא לפוטרו מקרבנותיו קמכוין.<br>ומ""מ הלב לבד ל""מ דכתיב כי יפליא, ורק דמהני הלב לפרש פיו.<br>וקמ""ל דלא נימא דאי""ז פיו וליבו שווים, אלא דכה""ג מקרי פיו וליבו שווים. [אבל ודאי גם למסקנא בעינן פיו וליבו שווים, תוס']."	נזיר דף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האומר אהא נאה באיזה אופן הוא נזיר? ומדוע רק באופן זה?<br>ואיך אפשר להחשיבו נאה הרי מילתא דעבירה הוא?<br>ואיך א""ש עם הא דאמרינן בעלמא דגם נזיר טהור מקרי חוטא? ואיזו דוגמא הביאו תוס' לזה?"	"רק בתפוס בשערו, דאל""כ דילמא אתנאה לפניו במצוות, ורק בתפוס ע""כ הכוונה לנאה במצווה התלוייה בשער.<br>ואי""ז עבירה אלא מצווה אף לר""א הקפר דנזיר חוטא, דזה רק בנזיר טמא.<br>ואע""ג דאמרינן בעלמא דיש עבירה, היינו דמ""מ המצווה גדולה מן העבירה, ורק בטמא העבירה גדולה מן המצווה. וכגון תענית על חלום בשבת דצריך להתענות לכפר עליה, דיש עבירה אך המצווה רבה על החטא."	נזיר דף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"באלו ב' דברים פירשו דמהני משום דנזיר עובר לפניו?<br>ובאלו דברים פירשו כגון שהוא תפוס בשערו?<br>ומ""ט בכל חד לא מפרש כדחבריה?<br>ומ""ט חילקם התנא לתרי בבי אף ששניהם מתורת יד?"	"עובר - באומר אהא, או הריני כזה.<br>תפוס - באומר אהא נאה, או הריני מסלסל ומכלכל וכיו""ב.<br>דבדיבור שאינו שלם מהני העובר לפניו לפרש, אבל בדיבור שלם אי""ז מפרש. <br>ומאידך התפיסה בשער מועלת רק בדבר הראוי להשתמע בלשונו ולא בדיבור החסר.<br>ולהכי חילקם התנא לתרתי, דתרי טעמי נינהו."	נזיר דף ב		
