#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ד. 1 אלו ג' דברים נאמרו על ת&quot;ח בסוגין (נבט, רתח, קשה)?	"אמר רבא צורבא מרבנן דמי לפרצידא דתותי קלא דכיון דנבט נבט.<p dir=""rtl"">ואמר רבא צורבא מרבנן דרתח אורייתא הוא דקא מרתחא דכתיב &quot;הלא כל דברי כאש&quot;.</p><p dir=""rtl"">אמר רב אשי כל ת&quot;ח שאינו קשה כברזל אינו ת&quot;ח דכתיב &quot;וכפטיש יפוצץ סלע&quot; א&quot;ל ר' אבא מדכתיב &quot;ארץ אשר אבניה ברזל&quot; אל תקרי אבניה אלא בוניה. אמר רבינא אפ' הכי מבעי ליה למילף נפשיה בנחותא דכתיב &quot;והסר כעס מלבך&quot;.</p>"	תענית ד.		ראשון
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ד. 2 אלו ג' וי&quot;א ד' שאלו שלא כהוגן ומה השיבו להם?	"אליעזר עבד אברהם - שאל &quot;והיה הנערה וכו' יכול אפ' חיגרת וסומא, השיבהו כהוגן ונזדמנה לו רבקה.<p dir=""rtl"">שאול בן קיש - &quot;והיה האיש אשר יכנו וגו' ואת בתו יתן לו&quot; יכול אפ' עבד וממזר, השיבוהו כהוגן ונזדמן לו דוד</p><p dir=""rtl"">יפתח הגלעדי - &quot;והיה היוצא אשר יצא מדלתי ביתי וגו'&quot; יכול אפילו דבר טמא, השביהו שלא כהוגן ונזדמנה לו בתו.</p><p dir=""rtl"">רבי ברכיה הוסיף אף כנסת ישראל - &quot;נדעה נרדפה לדעת את ה' כשחר נכון מצאו ויבוא כגשם לנו&quot; גשם דבר שפעמים מתבקש ופעמים לא והקב&quot;ה השיבם כהוגן &quot;היה כטל לישראל&quot;, עוד שאלו &quot;שימתי כחותם על לבך כחותם על זרועך&quot; דבר שפעמים נראה פעמים לא והשיבם הקב&quot;ה &quot;הן על כפים חקותיך&quot;.</p>"	תענית ד.		ראשון
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ד. 3 'אין שואלים את הגשמים אלא סמוך לגשמים' באר וכמאן?	"או ששאלה והזכרה הינו הך ואם כן הינו כר' יהושע (דבריתא) שאמר ששואלים משעת הנחת הלולב.<p dir=""rtl"">איכא למימר ששאלה אינה הזכרה וזה אפ' כר&quot;א.</p>"	תענית ד.		ראשון
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ד: ה. עד אימתי שואלים ומזכירים את הגשמים?	"שנינו במשנה עד מתי שואלים את הגשמים ר&quot;מ אומר עד שיעבור ניסן דכתיב &quot;ויורד לכם גשם יורה ומלקוש בראשון&quot; ור' יהודה אומר עד שיעבור הפסח. וביאר עולא דתרי תנאי אליבא דר&quot;י דתנא של משנה א' סובר שבמוסף של יו&quot;ט ראשון מפסיק להזכיר ובודאי שלא שואל אח&quot;כ. <p dir=""rtl"">[רב חסדא חילק לר' יהודה אף ששואל עד אחר פסח אינו מזכיר וזה קשה שאף במקום שאינו שואל מזכיר ודאי שאם שואל יזכיר. רב יוסף ביאר עד שיעבור ש&quot;ץ בפסח והכונה למתורגמן וגם זה קשה שאינו שואל מה שלא צריכים. רבה ביאר עד זמן שחיטת הפסח (חצות) ומזכיר אחר שהפסיק מלשאול כתחילתו, וגם זה קשה שמה שמזכיר בלא לשאול זה לרצות קודם ששואל וכאן אחר שפוסק מלשאול אין טעם להזכיר.]</p>"	תענית ד:		ראשון
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ד. 2 אליבא דר&quot;י שנקטינן כוותיה שמתחיל להזכיר גשמים ביו&quot;ט אחרון של חג כיצד עושים בני חו&quot;ל שיש להם יומים יו&quot;ט (3), וכיצד הלכה?	"רב: אומר במוסף של היום הראשון ושוב אינו אומר עד מוסף של היום השני.<p dir=""rtl"">שמואל: מאחר שעשה את היום הראשון יו&quot;ט אינו יכול לעשותו חול, לכן אומר אף במנחה.</p><p dir=""rtl"">רבא ורב ששת וכן רב אחר שחזר בו: כיון שהתחיל שוב אינו פוסק, וכן הלכה.</p>"	תענית ד.		ראשון
