#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מקבלים שקלים מנשים עבדים וקטנים כותים ונכרים ששקלו ?	נשים עבדים וקטנים מקבלים.</p><p dir='rtl'>נכרים לא, שנאמר לא לכם ולנו לבנות וכו'.</p><p dir='rtl'>כותים - תלוי במח' התנאים אי כותים גירי אמת או אריות.	<br/>שקלים דף ד		ירושלמי_שקלים
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כהנים נשים עבדים וקטנים השוקלים, או שאחר שוקל עבורם, האם חייבים בקלבון ?</p><p dir='rtl'>ומה הדין השוקל עבור עני או שכינו או בן עירו ?	הפטורים מלשקול פטורים מקלבון אם הם שוקלים, וכן אחר הנותן עבורם פטור.</p><p dir='rtl'>והשוקל עבור עני וכו' פטור, אך אם הלוום חייב.	<br/>שקלים דף ד		ירושלמי_שקלים
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם הא דתנן דמקבלים מהם קיני זבים וזבות איירי בנכרים או כותים ?</p><p dir='rtl'>ואיך הוא מתאים עם דברי האמוראים ברישא דמתני' ?	איירי בכותים, ומשום שאינם בקיאים בהלכות אלו כראוי.</p><p dir='rtl'>דאם נכרים, הם אינם רגילים בכך כלל.</p><p dir='rtl'>ולר&quot;א דרישא דמתני' בנכרים לבד, צ&quot;ל דרישא בנכרים וסיפא בכותים.	<br/>שקלים דף ד		ירושלמי_שקלים
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מקבלים מנכרים לבניין דבר מסויים או שאינו מסויים בתחילה או בסוף לריו&quot;ח ור&quot;ל ?	לר&quot;ל אין מקבלים כלל.</p><p dir='rtl'>לריו&quot;ח בסוף שאין לחוש שהם עושים להרפות ידם, שרי לקבל דבר שאינו מסויים שאין שמם קרוי עליו.	<br/>שקלים דף ד		ירושלמי_שקלים
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	הא דתנן דעכו&quot;מ נודרים ונידרים, איך א&quot;ש לר&quot;ל דאין מקבלים מהם כלל ?	בעולה, ונידרים כגון שאמר נכרי הרי עלי עולה, ואמר ישראל הרי אני כמותו.	<br/>שקלים דף ד		ירושלמי_שקלים
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	הקשו לר&quot;ל דאמר דאין נכרי מקדיש, מהא דאם לא הביא נסכים מביא אח&quot;כ, אף שהם ילכו לבדק הבית.</p><p dir='rtl'>מה תירצו ומה הראייה לתירוץ ?	הוא דעתו לשמים, וממילא הוא נופל לבדק הבית.</p><p dir='rtl'>וראייה מהא דמעריכים ונערכים אע&quot;ג דהוא נופל לבדק הבית.	<br/>שקלים דף ד		ירושלמי_שקלים
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהיכן למד ר&quot;ל דאין מקבלים מהנכרים נדבות כלל ?</p><p dir='rtl'>ואיזה דין נוסף למדו מכך ?	לא לכם ולנו לבנות בית לאלוקינו.</p><p dir='rtl'>ולמדו דאין מקבלים אף לאמת המים וחומות העיר דירושלים, מסיפא דקרא ולכם אין חלק וכו' בירושלים.	<br/>שקלים דף ד		ירושלמי_שקלים
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	באלו ב' אופנים פליגי ר&quot;מ ורבנן אי נותן קלבון, ומה יסוד מחלוקתם ?	בשוקל מטבע של מחצית השקל.</p><p dir='rtl'>ובשוקל עבורו ועבור חבירו, אם חייב קלבון אחד או שנים.</p><p dir='rtl'>דלחכמים הוא שכר הפריטה.</p><p dir='rtl'>ולר&quot;מ הוא מעיקר הדין משום דבעינן הכרע. </p><p dir='rtl'>ויליף לה מדכתיב זה יתנו דהוא מטבע של אש שהראה הקב&quot;ה למשה.	<br/>שקלים דף ד		ירושלמי_שקלים
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"&nbsp;הא דתנן דהנותן סלע ונוטל שקל נותן ב' קלבונות, כמאן אתיא ומ""ט ? (2)"	"לר""א כר""מ דקלבון דבר תורה, ועוד אחד בשכר הפריטה.<p></p><p dir=""rtl"">לרב לרבנן נמי חייב ב', על שהוא פורט למחצית השקל, ופורט לקבל לעצמו.</p><p dir=""rtl"">ולר""מ יתחייב שלוש, בצירוף הקלבון להכרע.</p>"	<br/>שקלים דף ד		ירושלמי_שקלים
