#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו הכלל בדברים שאין עושין פתילות לנרות שבת?	"אין עושין פתילות מדברים שהאור אינו נאחז בו אלא נסרך סביביו והשלהבת קופצת, שחיישינן שמא יטה כדי שידלקו יפה (מ&quot;ב ס&quot;ק א&#x27;) [ואין חילוק בין נר של פמוט לנר של שעוה וחלב (ביה&quot;ל ד&quot;ה מדבר)]"	סימן רסד סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם עושין פתילות מאת 1) צמר 2) שער 3) פשתן 4) בגד שש 5) צמר גפן 6) קנבוס?	"1) לא [בין מכבשים בין מגמלים ועזים (ערוה&quot;ש סעי&#x27; ב&#x27;)] 2) לא 3) דוקא אם הוא נפוצה [אבל לא בחוסן שהוא פשתן שאינה נפוצה (טור)] 4) כן 5) לרש&quot;י לא, ולר&quot;ת כן, וקיי&quot;ל כר&quot;ת [דלא כמהר&quot;ם מרוטנבארק דסבר כרש&quot;י (ב&quot;י)], והערוה&quot;ש (סעי&#x27; ח&#x27;) כתב דפתילה מצמר גפן עדיף מכולם 6) לרש&quot;י לא, ולר&quot;ת כן, ומדינא קיי&quot;ל כר&quot;ת אבל המ&quot;ב (ס&quot;ק ב&#x27;) הביא מהא&quot;ר דנכון להחמיר לכתחילה"	סימן רסד סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו עוד דברים שאין מדליקין בהם?	לא בלכש [מין ארז], לא בכלך [פסולת של משי], לא באידן [מין ערבה], ולא בפתילת המדבר, ולא בירוקה שעל פני המים (טור)	סימן רסד סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם אין לו פתילות ושמנים אחרים?	אסור להדליק בדברים אלו וצריך לבטל מצותו, ומ&quot;מ יכול להדליק בעטרן אם אין לו אחר דטעם איסורו אינו אלא משום שמא יניחנו ויצא (פמ&quot;ג, ביה&quot;ל ד&quot;ה והשלהבת)	סימן רסד סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	באיזה מקומות אסור להדליק בפתילות האסורות?	הראבי&quot;ה ס&quot;ל דאינו אסור אלא במקום שאוכלים, אבל הטור פסק כהגהות מיימוניות והסמ&quot;ג והספר התרומה דאוסרים בכל מקום, והב&quot;י הביא ראיה מדאמרינן בשבת (כ&quot;א ע&quot;ב) דמדליקין בחנוכה בפתילות אלו מפני שאסור להשתמש באורה, משמע דאם יהיה מותר להשתמש לאורה יהא אסור אע&quot;פ שמדליקין בחוץ שלא במקום אכילה, וכן קיי&quot;ל דאסור בכל מקום	סימן רסד סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בדיעבד אם הדליק בדברים פסולים?	"כתב תשובת הרשב&quot;א דאסור להשתמש לאורן, וביאר המג&quot;א (ס&quot;ק א&#x27;) דהיינו אפי&#x27; תשמיש שאין צריך עיון [דאילו צריך עיון אסור אפי&#x27; בנר יפה] שמא יטה, והוסיף הט&quot;ז (לקמן סי&#x27; תרע&quot;ג ס&quot;ק ד&#x27;) דאסור אפי&#x27; אם אחר עמו דא&quot;א ליזהר שלא יטה [דלא כהב&quot;ח שם דמקיל באדם אחר] (מ&quot;ב ס&quot;ק ד&#x27;), וביאר הערוה&quot;ש (סעי&#x27; ט&#x27;) ששכיח ששניהם ישכחו ויטה משא&quot;כ בנר כשר שאינו אסור אלא דבר שצריך עיון אינו שכיח ששניהם יהיו טרודים בעיון. [והקשה ר&quot;י באק למה צריך טעם שמא יטה תיפוק ליה משום דעבר על תקנתא דרבנן דומיא דמי שעבר ושהה באיסור, ונפק&quot;מ יהיה בעטרן דאין בו חשש הטייה]"	סימן רסד סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בדיעבד בשמן מהותך בלא תוספת שמן?	 הביה&quot;ל (ד&quot;ה אסור) מסתפק דבאמת הוא נמשך ורק אסור אטו אינו מהותך	סימן רסד סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם יש שם נר כשר עם הנרות הפסולים?	"♦ עיין תרשים בסוף הספר ♦<br><img src=""paste-bff11fc37e3fc60a92d454f789c02f30a56a7d07.jpg"">"	סימן רסד סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם יש היתר בדבר שאפשר בלא נר?	"התוס&#x27; ישנים (שבת כ&quot;א ע&quot;א) הביא היתר זה מהשר מקוצי, ומהגהות מרדכי משמע דהוא היתר בפנ&quot;ע אבל מהאגודה משמע דאינו מותר אלא בצירוף שיש נר כשר בבית, והא&quot;ר פי&#x27; כוונת הרמ&quot;א כהאגודה [וכן מדויק קצת בלשון אצל נרות האחרים (שעה&quot;צ ס&quot;ק ו&#x27;)], אבל שאר האחרונים ס&quot;ל דהרמ&quot;א ס&quot;ל כהגהות מרדכי ומותר אפי&#x27; בדליכא נר כשר (מ&quot;ב ס&quot;ק ז&#x27;), וכן נקט הערוה&quot;ש (סעי&#x27; י&quot;א), וה&quot;נ הב&quot;י לא ניחא ליה בהיתר זה אבל מובא ברמ&quot;א וכתב דיש להקל בדיעבד"	סימן רסד סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם יש נר כשר אצל נר פסול?	"המג&quot;א (ס&quot;ק ד&#x27;) ס&quot;ל דמותר להשתמש מאור זה אפי&#x27; שלא לצורך שבת דלא יהא אלא נר אחד, ומ&quot;מ כתב הפמ&quot;ג (א&quot;א ס&quot;ק ד&#x27;) דהיינו בדיעבד אבל לכתחילה אינו יכול להדליק נר כשר עם פסול (מ&quot;ב ס&quot;ק ח&#x27;), וכתב הביה&quot;ל (ד&quot;ה יש) דזהו המג&quot;א לשיטתו דס&quot;ל דלצורך שבת מותר אם יש נר כשר בבית וממילא כאן מקיל טפי כשהוא אצל הנר פסול משא&quot;כ לפי הגר&quot;א דלא התיר לצורך שבת אלא כשנר כשר אצל נר פסול צריך לחלק בין נרות שבת לנרות חנוכה דכיון דאין היתר זה ברור כ&quot;כ לפיכך מחמירין לענין שבת א&quot;נ הכא חיישינן שמא יטה כדי שכל הנרות ידלקו יפה. [והמג&quot;א כתב דלפי הב&quot;ח דאינו מתיר בנר חנוכה כ&quot;ש דאינו מתיר בנר שבת, ודחה רע&quot;א דאינו דומה דהרי בחנוכה יש איסור הנאה על כן לא מהני נר כשר משא&quot;כ בנר שבת סגי לו לתשמיש קל]"	סימן רסד סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין ביו&quot;ט?	"כתב הביה&quot;ל (ד&quot;ה לנר) דלא שייך הגזירה שמא יטה ומותר בכל השמנים חוץ משמן שריפה [אבל מותר להדליק בשמן שריפה קודם יו&quot;ט, אבל אם היא מקבלת יו&quot;ט משעת הברכה אסור (מנח&quot;י ח&quot;ט סי&#x27; קי&quot;ט אות א&#x27; בשם החת&quot;ס)], וגם אסור בעטרן דביו&quot;ט יש חובת נרות ובעטרן יש לחוש שמא יניחנו ויצא, ולענין צרי הפמ&quot;ג (א&quot;א ס&quot;ק ט&#x27;) מסתפק בזה [דלפי הטעם שיבא להסתפק בה יש אוסרים כיבוי ביו&quot;ט אפי&#x27; לצורך אוכל נפש אבל לפי הטעם שעף יש מתירין כיבוי באין לו מקום לאכול]"	סימן רסד סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם כרך דבר שאין מדליקין בו עם דבר שמדליקין בו?	"איתא בגמ&#x27; שבת (כ&quot;א ע&quot;א) דלהדליק אסור ולהקפות מותר, ורש&quot;י פי&#x27; להדליק אסור אם מדליק הדבר פסול, ולהקפות מותר אם רק סומך עליו להציפה שלא תטבע בשמן, ויש ב&#x27; גרסאות בהרי&quot;ף, הרי&quot;ף בפנינו כתב להקפות להעבות ראש הפתילה להוסיף אורה ומותר אבל להדליק הדבר בפנ&quot;ע אסור, אבל המגיד משנה גרס בהרי&quot;ף להדליק להעבות ראש הפתילה להוסיף אורה ואסור אבל להקפות להקשות הפתילה מותר. נמצא לפי רש&quot;י תלוי אם בפועל מדליק הדבר אסור, ולפי הרי&quot;ף יכול להיות מותר אפי&#x27; אם מדליק הדבר אסור ובלבד שכוונתו להעבות ולהוסיף אורה (לפי גירסא שבפנינו) או להקשות הפתילה (לפי גירסת המגיד משנה). להלכה, פסק השו&quot;ע כהרי&quot;ף עם גירסת המגיד משנה דאם מכוין להוסיף אורה אסור [שמא ידליק דבר האסור בפנ&quot;ע] ואם מכוין להקשות הפתילה שתהא עומדת ולא תשלשל למטה מותר, דאז לא גזרינן שמא ידליקו בפנ&quot;ע (ביה&quot;ל ד&quot;ה ואם) [והערוה&quot;ש (סעי&#x27; ז&#x27;) ס&quot;ל דרש&quot;י מודה לדינא להרי&quot;ף אלא בפירש הגמ&#x27; באופן אחר]"	סימן רסד סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם הדבר כשר הוא המיעוט?	"כתבו תוס&#x27; שבת (כ&quot;א ע&quot;א) דראינו מבגדי כהונה דאינו יכול להדליקם אע&quot;פ שלא גזרינן במקדש כיון שהפשתן אינו אלא רביע אפ&quot;ה הוא אסור, והוסיף הביה&quot;ל (ד&quot;ה ואם) דלאו דוקא רביע אלא ה&quot;ה אפי&#x27; אם המין כשר הוא מעט פחות מחצי אסור "	סימן רסד סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם כורך דבר שמדליקין ע&quot;ג גמי או קש?	"כיון שהם דברים שאין מדליקין בה בפנ&quot;ע ליכא למיגזר אטו הם בעינייהו ומותר אפי&#x27; נתכוין להעבות הפתילה אפי&#x27; לדעת רש&quot;י (ב&quot;י, מג&quot;א ס&quot;ק ו&#x27;), אכן מרבינו ירוחם מבואר דלפי רש&quot;י אסור אפי&#x27; בגמי, וכן מפקפק התוספת שבת לדעת הרמב&quot;ם (ביה&quot;ל ד&quot;ה על)"	סימן רסד סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	למה נותנין 1) מלח 2) גריס של פול, לתוך השמן?	1) כדי שיצלל השמן ותמשך אחר הפתילה כדאשכחן בשבת (ס&quot;ז ע&quot;ב) (מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;א) 2) הלבוש כתב כדי להניח הפתילה עליו, ובתוספתא איתא כדי שיהא שוהה ודולק (מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ב)	סימן רסד סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו השמנים שאינם מדליקין יפה?	"אין מדליקין לא בשעוה [ודוקא אם יניחנו בנר אבל אם כרוך על הפתילה מותר (שו&quot;ע סעי&#x27; ז&#x27;, מג&quot;א ס&quot;ק ז&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ג)], לא בזפת, ולא בשמן קיק [מגרעיני צמר גפן, ויש עוד פירושים בדברים שאינם שכיחים (מג&quot;א ס&quot;ק ח&#x27;)], ולא באליה, ולא בחלב [ושומן בכלל כדמבואר בגמ&#x27; שבת (כ&quot;ו ע&quot;א) דליכא נפק&quot;מ בין סומכוס ות&quot;ק אלא כדרב ברונא, אולם כיון שדרכן להתיך השומן קודם לכן יש עצה להוסיף מעט שמן כשר בתוכו (מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ד, ביה&quot;ל ד&quot;ה ולא)]"	סימן רסד סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	למה לא ידליק 1) בעטרן [פסולתא דזיפתא] 2) בצרי [שמן אפרסמון] 3) שמרי שמן?	"1) מפני שריחו רע [ביותר (ביה&quot;ל ד&quot;ה בעטרן)] ושמא יניחנו ויצא וחובה לאכול הסעודה אצל הנר [ודלא כרבינו ירוחם דפסק כחכמים דהתירו להדליק בעטרן] 2) מפני שריחו נודף ושמא יסתפק ממנו, ועוד מפני שהוא עף ושמא יתדבק לכותלי ביתו ומדליק את הבית (רש&quot;י) א&quot;נ יהיה בהול על ממונו ויכבה (תוס&#x27;) [ומטעם זה לא יסתום התנור בעץ (מג&quot;א ס&quot;ק ט&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ז), ואצלינו סותמים מפני שהתנור גדול והגחלים מקוטמים ורחוקים הרבה מהכיסוי (ערוה&quot;ש סעי&#x27; ד&#x27;)] 3) מפני שהוא עב ואינו נמשך היטב אחר הפתילה (מג&quot;א ס&quot;ק ז&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ג)"	סימן רסד סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו החומרא דצרי יותר משאר שמנים פסולים?	"לא מהני נר כשר דעדיין יש לחוש שמא יסתפק ממנו וגם יש בו חשש דליקה (ביה&quot;ל ד&quot;ה ולא) {וה&quot;ה בעטרן אסור אפי&#x27; בנר כשר}"	סימן רסד סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר להדליק בחמאה?	הפמ&quot;ג מסתפק אם הוא בכלל חלב ולפיכך כתב המ&quot;ב (ס&quot;ק י&quot;ד) דכיון שדרכן להתיך החמאה קודם לכן יש עצה ליתן בתוכה מעט שמן כשר, אולם מסיים המ&quot;ב דצריך ליזהר שלא ידליק באותה נר גם שומן דאז עובר על בישול בשר בחלב וגם אסור בהנאה [חוץ משומן עוף]	סימן רסד סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בנפט [שנקרא גאז]?	"אע&quot;פ שיש בו ריח רע מעט אפ&quot;ה לא גזרו עליו [ודלא כהתפארת ישראל דס&quot;ל דגזרו עליו, וצ&quot;ע עליו מסי&#x27; ער&quot;ה סעי&#x27; י&quot;ב דמבואר שם דמותר להדליק נפט {אבל הא דתנן במתני&#x27; דמותר להדליק בנפט לא קשה דמצי למימר כי היכי דר&#x27; ישמעאל חולק על החכמים לגבי עטרן ה&quot;ה שחולק לגבי נפט (ר&quot;י באק)}], ואע&quot;פ שבשעת הכביה ריחו רע ביותר אפ&quot;ה מותר דאז לא אכפת לן אם הוא יוצא [ומ&quot;מ גזרו על נפט לבן מפני שהוא עף] (ביה&quot;ל ד&quot;ה בעטרן), והוסיף הערוה&quot;ש (סעי&#x27; ד&#x27;) דמעמידין עליהם כלי זכוכית ואינו מריח כלל, וגם בבית שרים מדליקים אותם."	סימן רסד סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בשמן שריפה?	"בגמ&#x27; (שבת כ&quot;ג ע&quot;ב) יש ב&#x27; מהלכים בטעם האיסור, אחד מיירי בכל ערב שבת ומפני שחיישינן שמא יטה כדי שתכלה מהר מחמת מצותו, והשני דמיירי ביו&quot;ט שחל בערב שבת ואסור משום שאין שורפין קדשים ביו&quot;ט, וקיי&quot;ל כמהלך שני וממילא מותר להדליק בשמן שריפה בכל ערב שבת (ערוה&quot;ש סעי&#x27; ג&#x27;)"	סימן רסד סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מהני להוסיף מעט שמן כשר לתוך שמנים פסולים אלו?	"לא מהני להוסיף אפי&#x27; שמן זית וה&quot;ה שאר שמנים (ביה&quot;ל ד&quot;ה מעט), דגזרינן שמא ידליק בשמן הפסולים בעינייהו (מג&quot;א ס&quot;ק י&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ט)"	סימן רסד סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם רובו משמנים כשרים?	"כתב הפמ&quot;ג (מש&quot;ז ס&quot;ק ג&#x27;) דמותר להדליק בה דאזלינן בתר הרוב (מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ח) [ואפי&#x27; אי אמרינן דאסור לבטל איסור לכתחילה אפי&#x27; במצות מ&quot;מ קודם שבת מותר (פמ&quot;ג שם)] {ולכאורה צ&quot;ב מאי שנא מפתילים דגזרינן ברוב פתיל כשר [דאילו מיעוט פתיל כשר אסרינן מדינא אפי&#x27; במקדש], וי&quot;ל דלא שייך לבטל הפתיל מפני שהוא דבר יבש ורק בשמנים שהם לח שייך ביטול}"	סימן רסד סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בחלב מהותך וקרבי דגים שנימוחו?	"דברים אלו אסורים בעינייהו גזירה אטו אינו מהותך ואינו נימוח ולפיכך כשמוסיף בהם מעט שמן מכל השמנים המותרים מותר דהוי גזירה לגזירה וכמו שאמר ר&#x27; ברונא [דלא כסמ&quot;ג וסמ&quot;ק דהחמירו אפי&#x27; כשמוסיף מעט שמן (ב&quot;י)] [אבל בלא שמן אינו גזירה לגזירה אטו אינו מהותך וגם שמא יטה דכשאינו מהותך ודאי יטה לפי שאינו נמשך אחר הפתילה (תוס&#x27; שבת כ&quot;ד ע&quot;א), והט&quot;ז (ס&quot;ק ד&#x27;) תירץ משום כולה חדא גזירה היא (ערוה&quot;ש סעי&#x27; ה&#x27;)]"	סימן רסד סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו 1) חלב מהותך 2) קרבי דגים?	"1) הר&quot;ן הביא מרש&quot;י דהוא חלב מבושל, והר&quot;ן השיג עליו דהמשנה משמע דחלב מבושל אסור אפי&#x27; במעט שמן אלא פי&#x27; דהוא חלב מחוי שלא נקרש עדיין, ואע&quot;פ שמג&quot;א (ס&quot;ק י&quot;א) פסק כרש&quot;י, המ&quot;ב (ס&quot;ק כ&#x27;) הביא מכמה ראשונים כהר&quot;ן דצריך להיות שעדיין לא נקרש [אמנם, כתב הערוה&quot;ש (סעי&#x27; ו&#x27;) דהמג&quot;א (ס&quot;ק י&quot;א) הבין דהר&quot;ן ס&quot;ל דצריך להיות מהותך מתחילה יציאתו מהבהמה, ועל נקודה זו חולק עליו (וכ&quot;כ המחה&quot;ש), ויתכן שהמ&quot;ב הבין שהר&quot;ן לא כתב אלא שצריך להיות מהותך עכשיו ולאפוקי רש&quot;י דס&quot;ל דאם היה מבושל פעם אחת סגי בזה (וכן ביאר המ&quot;ב עו&quot;ה הע&#x27; פ&quot;ז)] 2) היינו קרבי דגים שנימוחו, אבל יש מח&#x27; ראשונים מהו שמן דגים שמותר אפי&#x27; בעינייהו דהב&quot;י מדייק מרש&quot;י דהוא מקרבי דגים דהיינו שמסננין אותו ומוציאין הצלול, ותוס&#x27; ס&quot;ל דהוא שמן שעושין מגלגל עינו או בשרו [והמ&quot;ב (ס&quot;ק כ&quot;א) רק הביא פירושו של תוס&#x27;]"	סימן רסד סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו העצה למי שאין לו שמן כלום?	כתב התשב&quot;ץ שיסחוט אגוז לתוך החלב מהותך (ביה&quot;ל ד&quot;ה ואם)	סימן רסד סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו שמן המובחר?	מצוה מן המובחר בשמן זית [שהוא נמשך אחר הפתילה טפי מכולהו (מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ג)], ואם אין לו מצוה בשאר שמנים, ואח&quot;כ ידליק בנר של שעוה שכרוך על הפתילה [אבל שאר שמנים קודמים לזה דבשעוה יש שיטת חכמי נרבונא דמחמירים], ואח&quot;כ ידליק בחלב שכרוך על הפתילה [וביאר המטה משה מפני שאורה של שעוה צלול ויפה, ורע&quot;א ביאר מפני שחלב מאוס {מפני שהוא דבר איסור, ומכאן משמע דשעוה אינו דבר איסור}] (מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ג)	סימן רסד סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו הדין בשעוה בזמנינו שנקרא שטערין?	"כתב המג&quot;א (ס&quot;ק י&quot;ב) בשם הב&quot;ח דעינינו רואות שאורן צלול, וכתב המ&quot;ב (ס&quot;ק כ&quot;ג) דודאי הוא עדיף משעוה שבזמני חז&quot;ל, ואולי הוא עדיף משאר שמנים, ואינו ברור אם כוונתו דעדיף אפי&#x27; משמן זית, אמנם כתב הגר&quot;מ פיינשטיין זצ&quot;ל (דברות משה שבת פ&quot;ב הע&#x27; כ&quot;ג) דמבואר דשעוה בזמנינו עדיף משמן זית מדכתב המ&quot;ב לקמן (סי&#x27; ער&quot;ה ס&quot;ק ד&#x27;) דמותר לקרות אצל נר שעוה שלנו בזמנינו ולא אצל שמן זית משום חשש הטייה, ומה שכתב המ&quot;ב כאן &quot;אולי&quot; לאו דוקא, אולם כתב קובץ הלכות (פ&quot;ז הע&#x27; ו&#x27;) דע&quot;פ סוד יש ענינים בשמן זית בדוקא כדאשכחן בבעל הטורים (פרשת תצוה) דת&#x27;צוה בגימטריא נשים, והיינו בשמן זית [ואפשר דבעי התרת נדרים לשנות משמן לשעוה], וכן בשל&quot;ה (שבת, נר מצוה ס&quot;ק כ&quot;ג) {ובעיני ראיתי בביתו של הגריש&quot;א זצ&quot;ל שהיה מוכן בערב שבת נירונים עם מעט שמן בתוכו, ונראה דנרות שלנו אינו בכלל שעוה וכמ&quot;ש המ&quot;ב דאל&quot;כ יהיה איסור גמור להשתמש בנירונים אלא על כרחך אינו שעוה, ומ&quot;מ כנראה שנרות שלנו שכרוכים מדליקים יותר יפה מנירונים, אלא שיש ענין להדליק בשמן זית, וא&quot;כ ההדלקה הנכונה יהיה להדליק נרות כרוכות וידליק ב&#x27; נרות של שמן לקיים הענין ע&quot;פ סוד}"	סימן רסד סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בשמנים של איסורי הנאה?	אסור להדליק בהם דלא שייך מצות לאו ליהנות ניתנו דעיקר מצוה משום עונג הוא (ביה&quot;ל ד&quot;ה חוץ)	סימן רסד סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בשמן שהניחו תחת המטה?	"כתבו הכה&quot;ח (סי&#x27; רס&quot;ג ס&quot;ק ז&#x27;) ובן איש חי (נח, סעי&#x27; י&quot;ז) דאין להדליק בה לנרות שבת מפני הקריבהו נא לפחתך אם אפשר באחר [ובלא אפשר באחר לא יברך עליו], אבל הגר&quot;ש קמנצקי שליט&quot;א (קובץ הלכות פ&quot;ז הע&#x27; ח&#x27;) מקיל להדליק בה דלא מקרי מאוס וכמ&quot;ש הפוסקים (פתח&quot;ת סי&#x27; קט&quot;ז ס&quot;ק ד&#x27; - ה&#x27;) דמותר באכילה בדיעבד."	סימן רסד סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בנר עלקטריק?	"כתב קובץ הלכות (פ&quot;ז סעי&#x27; ו&#x27;) דמותר לברך על כל נר עלקטריק, ואעפ&quot;כ לכתחילה ידליק נרות ממש לכבוד שבת, אכן הגר&quot;מ היינעמאן שליט&quot;א ס&quot;ל דאינו יכול לברך על פלארעסענט שאינו אש {ואע&quot;פ שיש אש בהקצוות מ&quot;מ החלק המאור אינו אש}, וגם ס&quot;ל שאינו יכול לברך על LED שאינו חם כ&quot;כ, ויש לעיין אם יכול לברך על אש בלא פתילה כגון מדורת אש"	סימן רסד סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לכרוך שמנים פסולים סביב פתילה?	בפתילה פסולה בודאי אסור (טור, מג&quot;א ס&quot;ק י&quot;ג, מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ה), בפתילה כשרה קיי&quot;ל כרוב ראשונים דמתירין [דלא כחכמי נרבונא דס&quot;ל דצריך גם מעט שמן, ויש עוד שיטה ממגיד משנה לפרש הגאונים דצריך לעשות פתילה משעוה וליתנו בתוך נר מלא שמן (ב&quot;י)]	סימן רסד סעיף ז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כמה צריך להדליק מהפתילה?	"צריך להלדיק מרוב הפתילה היוצא [בין בנר של שמן בין בנר של שעוה (מג&quot;א ס&quot;ק י&quot;ד)], וביאר הלבוש כדי שיהא הלהב עולה יפה מיד שיסלק ידו כמו שהיה בהדלקת המנורה (מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ו), והערוה&quot;ש (סעי&#x27; י&quot;ב) ביאר דאל&quot;כ קרוב להכבות, ואע&quot;פ שהבן איש חי (נח, סעי&#x27; ט&quot;ו) ס&quot;ל דהוא לעיכובא מ&quot;מ אינו משמע כן משאר הפוסקים ומ&quot;מ אמר הגר&quot;ש קמנצקי שליט&quot;א דדי להקפיד על נר הראשון להדליק ברוב היוצא (קובץ הלכות פ&quot;ז הע&#x27; מ&quot;א)"	סימן רסד סעיף ח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה יעשה ביו&quot;ט שחל בערב שבת?	"לא ידליק בבגד ג&#x27; על ג&#x27; מצומצמות דלאחר שהדליק פורתא הוי ליה שבר כלי ותו לא מצי להדליק רוב היוצא משום איסור מוקצה, אלא צריך לבטלה מלהיות כלי ע&quot;י קיפול מתחילה (מג&quot;א ס&quot;ק י&quot;ד, ביה&quot;ל ד&quot;ה רוב)"	סימן רסד סעיף ח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם צריך להבהב את הפתילה קודם הדלקה?	"ר&quot;א ס&quot;ל דצריך להבהב, אבל קיי&quot;ל כר&quot;ע דא&quot;צ [ואע&quot;פ שא&quot;צ להדליק הנרות תחילה מ&quot;מ צריך לשפשפה באור דרך העברה (ב&quot;י בשם ר&quot;י, ערוה&quot;ש סעי&#x27; י&quot;ב)], ומיהו כתב הרא&quot;ש דמנהג יפה להדליק את הנרות ולכבותם כדי שיאחוז האור יפה (ב&quot;י), והוסיף המ&quot;ב (ס&quot;ק כ&quot;ח) דגם יהיה תועלת שלא תשהה האשה בהדלקתה בהגיע זמנה, וגם האיש יעשה הדלקה זו, ועי&#x27; בקרבן נתנאל (ביצה פ&quot;א אות פ&#x27;) דכתב עוד טעם להדליק הנרות קודם שבת דהוי גזירה אטו יו&quot;ט שחל אחר שבת ונמצאת דשבת מכין הפתילות ליו&quot;ט"	סימן רסד סעיף ט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר להדליק בסמרטוטין?	"אין מדליקין בבלאי פשתן הגסים מפני שאין האור נאחז יפה, ואפי&#x27; אם הם מוחרכים (מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ט), אבל הערוה&quot;ש (סעי&#x27; י&quot;ב) ביאר מפני שא&quot;א להבהב אותם מפני ישנן [דמשמע בבה&quot;ג דהטעם דסמרטוטין דומה לטעם דפתילה שאינה מחורכת, דהבה&quot;ג ס&quot;ל דצריך לחרך הפתילות, ואע&quot;פ דקיי&quot;ל דא&quot;צ להבהב מ&quot;מ צריך להעביר אור עליהם להקל מעט וזה א&quot;א בסמרטוטין]"	סימן רסד סעיף י		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מדליקין על השלחן בנר ישן?	"אם הוא של חרס לא ידליק בו על השלחן מפני שהוא מאוס [אלא אם הוא עני (פמ&quot;ג סי&#x27; רס&quot;ג מש&quot;ז סס&quot;ק ג&#x27;)], אבל מותר להדליק בנר ישן של זכוכית או בשל חרס מצופה דאינו מאוס כ&quot;כ (מג&quot;א ס&quot;ק ט&quot;ז, מ&quot;ב ס&quot;ק כ&quot;ט)"	סימן רסד סעיף י		
