#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	נתאלמנה או נתגרשה מן הנישואין האם גובה תוספת?<br>ומן האירוסין? ואיך ההלכה?<br>וכשנכנסה לחופה ולא נבעלה?<br>ואיזה חופה אפשר שדינה שונה?	"מן הנישואין גובה הכל.<br>מאירוסין לת""ק גובה הכל, לראב""ע אינה גובה אלא מנה ומאתיים, אבל תוספת לא, שלא כתב לה אלא ע""מ לכונסה. ופלוגתא דאמוראי כמאן קי""ל, והלכה למעשה כראב""ע.<br>וספק אי חיבת חופה או ביאה, ופשטו מברייתא דסגי בחיבת חופה.<br>ונסתפק רב אשי מ""מ בחופת נדה, דאפשר דבעינן חיבת חופה הראוייה לביאה."	כתובות דף נו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"רב יוסף תני בדברי ראב""ע, שלא כתב לה אלא על חיבת לילה ראשון. מדוע נקט ראשון?<br>ומ""ט נקט לילה? (אי איירי בביאה, ואי איירי בחופה)."	מהא דנקט ראשון הוכיחו דהכוונה לחיבת חופה ולא לחיבת ביאה.<br>והא דנקט לילה אי משום ביאה משום שדרך ביאה בלילה. [אף שמותר גם ביום בבית אפל].<br>ואף בחופה, הדרך לעשות בלילה משום דסתם חופה לביאה.	כתובות דף נו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם הבעל והאשה יכולים להתנות לפחות לאשה מכתובתה? (לר""מ, לר' יהודה, ולר' יוסי).<br>ואיך ההלכה בזה?"	"לר' יוסי יכולים לפחות בכל עניין ע""י תנאי.<br>לר' יהודה אפשר רק ע""י שתכתוב לו שובר על הסכום שהם רוצים לפחות.<br>לר""מ כל הפוחת ממנה לאלמנה וממאתיים לבתולה הוי ביאתו כביאת זנות.<br>והלכה כר""מ משום דקי""ל כוותיה בגזירותיו."	כתובות דף נו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"הקשו על הא דאמר ר' יהודה דאם היא רוצה תכתוב לבעלה התקבלתי ממך מנה, דהא לר' יהודה אין כותבים שובר אלא מחליפים את השטר.<br>מה תירץ בזה ר' ירמיה? <br>ומה תירץ אביי? <br>ומ""ט כל חד ל""ל דחבריה?"	"לר' ירמיה - איירי כשהיא כותבת את השובר בכתובה עצמה. ואביי לא ניח""ל בהכי דלא קתני הכי במתני'.<br>לאביי - כל מה דאין כותבים שובר הוא כשפרע לו, אבל כאן היא מדעתה מחלה, והתרצתה למחול רק אם יהיה השובר בידו. ור' ירמיה ס""ל דיש לגזור בזה אטו שטר דעלמא."	כתובות דף נו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם מהני לר' יהודה תנאי על מש""כ בתורה בדבר שבממון? ומה הראייה?<br>ומה הדין בכתובה? ומדוע?<br>ובפירות? ומ""ש?"	"מהני, כדאמר לגבי שאר כסות ועונה דבדבר שבממון תנאו קיים.<br>ובכתובה ל""מ כמבואר במתני' דלא מהני אלא ע""י כתיבת שובר. ומשום דס""ל כתובה דרבנן וחכמים עשו חיזוק לדבריהם יותר משל תורה.<br>וכ""ז בכתובה, אבל בפירות מהני שיכתוב דו""ד אין לי בנכסיך וקי""ל דמאי כותב אומר, ומשום דפירות דלא שכיחי לא עבוד בהו רבנן חיזוק."	כתובות דף נו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"בחמרים שנכנסו לעיר ואומר כל אחד שלי חדש של חברי ישן, שלי אינו מתוקן ושל חברי מתוקן, מה הדין לר' יהודה?<br>ומ""ט לא עשו בזה חיזוק לדבריהם יותר משל תורה? (2)<br>מה הכוונה חדש וישן? (ב""פ ברש""י).<br>ואלו ב' קושיות הקשה רש""י על אחד הפירושים?"	"לר' יהודה נאמנים ול""ח לגומלין.<br>לאביי משום דספק דדבריהם לא עשו חיזוק. לרבא משום דבדמאי הקילו.<br>י""מ חדש משום איסור חדש, והקשה רש""י דלא מצינו שנחשדו ע""ה על החדש. ותו דבזה ל""ש הא דבדמאי הקילו.<br>ולזה פרש""י דהיינו חדש ואינו טוב כ""כ למאכל, וקמ""ל דאליבא דרבנן אף שהוא משבח את של חבירו בדברים אחרים אינו נאמן דחיישינן לגומלין."	כתובות דף נו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"באיזה אופן פשוט דע""י חסרון הכתובה הוי לר""מ בעילתו בעילת זנות?<br>ואיזה אופן נוסף דקדקו מלשון כל הפוחת? <br>ומה הראייה מזה דתנאו קיים?<br>ואיך א""ש עם מה דס""ל לר""מ בשאר כסות ועונה דתנאו בטל?"	"באופן שאין לה אפשרות לגבות את המגיע לה פשיטא דהוי כבעילת זנות.<br>ולשון כל הפוחת משמע דיש חיסרון במה שהוא מתנה שלא יהיה לה.<br>ומוכח מזה דתנאו קיים, דאל""כ היינו האופן הראשון, שאין לה את המגיע לה.<br>ואע""ג דבשאר כסות ועונה ל""מ התנאי, ס""ל לר""מ כתובה דרבנן ומהני בה התנאי."	כתובות דף נו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם מהני תנאי על שאר כסות ועונה לר""מ ולר' יהודה? ומדוע?<br>ומה הדין בכתובה ומדוע?"	"לר""מ תנאו בטל משום שהתנה על מש""כ בתורה, לר' יהודה בדבר שבממון תנאו קיים.<br>ותרוויהו אית להו כתובה דרבנן, ולהכי ס""ל לר' יהודה דל""מ בזה תנאי דעשו חיזוק יותר משל תורה. ולר""מ בזה דאינו אלא דרבנן מהני תנאי."	כתובות דף נו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"""אמר ר""י אין עושים כתובת אשה מטלטלין מפני תיקון העולם, אמר ר' יוסי וכי מה תיקון העולם יש בזו והלא אין קצובין ופוחתין.""<br>מה כוונה ר' יוסי להקשות, הא ת""ק נמי אמר שאין עושים מטלטלין?<br>ואיך א""ש דברי ר' יוסי עם מה דס""ל דאפשר להתנות לפחות ממנה ומאתיים?"	"ת""ק אמר דאין עושים משום שאפשר שיאנסו, ולזה בקיבל אחריות מהני. והשיג ר' יוסי דמ""מ אין קצובין ופוחתין.<br>ואע""ג דמהני לפחות בתנאי זה משום דידעה ומחלה, אבל במטלטלין שפוחתים לא ידעה ולא מחלה."	כתובות דף נו		
