#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"נד. 1 האם את הג' תקיעות היו תוקעים ע&quot;ג מעלה עשירית או על גבי המזבח ובמאי פליגי?<p dir=""rtl"">[כיצד סתמה משנתנו?]</p>"	"במשנה אין פוחתים וכו' איתא ע&quot;ג המזבח וזה דעת ראב&quot;י, ואין לומר גם במעלה עשירית שאם כן נפישי תקיעות, חכמים חולקים וסוברים שתוקעים במעלה עשירית [וכן הוא במשנה לעיל נא:].<p dir=""rtl"">טעמו של ראב&quot;י כיון שתקע לפתיחת שערים למה לתקוע במעלה עשירית שאינו שער, לכן עדיף ע&quot;ג המזבח, אבל חכמים אומרים כיון שתקע למילוי המים למה לתקוע על המזבח ולכן תוקע במעלה עשירית.</p><p dir=""rtl"">(פ' ראשון ברש&quot;י מי שאומר למעלה עשירת זה משום ניסוך המים ומי שאומר ע&quot;ג המזבח זה משום ערבה &lt;ואם כן המשנה לעיל מה. שתוקעים לערבה היא כראב&quot;י ולא כרבנן&gt;, פ' שני ביאר שאף ע&quot;ג המזבח הינו משום ניסוך המים ולאו דוקא ע&quot;ג המזבח &lt;שבשעת ניסוך בין כך תוקעים לנסכים&gt; אלא כשמוליכים למזבח)</p>"	סוכה נד.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	נד. נה יום שיש בו שני מוספים האם תוקעים פעם אחת או לפי המוספים (ואיזה שיר אומרים) ומהיכן הביאו ראיות לענין (למסקנא &lt;2&gt;)?	"כי אתא רבי אחא בר חנינא מדרומא הביא ברייתא שיש תקיעה (ושיר) לכל מוסף דכתיב &quot;ובני אהרן הכהנים יתקעו בחצוצרות&quot; והרי כבר כתיב &quot;ותקעתם בחצוצרות על עולתיכם&quot; אלא הכל לפי המוספים תוקעים.<p dir=""rtl"">איתותב מדתני רבא בר שמואל שאין תוקעים על כל מוסף ומוסף מדכתיב &quot;ובראשי חדשכם&quot;, אביי ביאר הוקשו כל החודשים זה לזה ואפ' בר&quot;ה, רב אשי אמר 'ראשי' משמע רבים 'חדשכם' משמע יחיד חדש שיש לו שני ראשים קראו חדשכם יחיד. עוד איתותב בסדר השירים בחול המועד סוכות דאיתא בברייתא שאם חל שבת באחר מהם 'ימוטו' ידחה הרי שבשבת לא שרים שיר של סוכות.</p><p dir=""rtl"">קרא ומתניתין שהביא ר&quot;א בר' חנינא, רבינא אמר שמאריך בתקיעות, רבנן דקסרי אמרו בשם רב אחא לומר שמרבים בתוקעים.</p>"	סוכה נד.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	נד: 1 'אין פוחתים מכ&quot;א תקיעות במקדש ואין מוסיפים על מ&quot;ח' היכן מצאנו מ&quot;ח תקיעות והאם אין יותר?	"במשנה הביאו ערב שבת שבתוך החג, שלש לפתיחת שערים שלש לשער העליון ושלש לשער התחתון ושלש למילוי המים ושלש על גבי מזבח תשע לתמיד של שחר ותשע לתמיד של בין הערבים ותשע למוספין שלש להבטיל את העם מן המלאכה ושלש להבדיל בין קודש לחול. איכא נמי ערב פסח (שיש כ&quot;ז לג' כיתות שעושים הפסח) ולר' יהודה (שסובר שכת שלישית לא הגיע לאהבתי) בערב פסח שחל להיות בערב שבת שיש גם ו' תקיעות להבטיל את העם ממלאכה.<p dir=""rtl"">ערב פסח שחל להיות בשבת יש לר' יהדה נ&quot;א ולחכמים נ&quot;ז, אבל לא חשיב ליה במתניתין שאינו בכל שנה מה שאין כן ערב שבת שבתוך החג יש בכל שנה שאף אם חל יו&quot;ט ראשון בערב שבת דוחים אותו כדי שלא יחול יוה&quot;כ במוצאי שבת [ולאחרים אין דוחים מפני כן, שסוברים אין בין שנה לשנה אלא ד' ימים בלבד ואם היתה מעוברת ה' ימים, ע&quot;ע ר&quot;ה כ.)].</p>"	סוכה נד:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	נד: 2 ר&quot;ח שחל להיות בשבת איזה שיר של יום אומרים ומדוע?	שיר של ר&quot;ח דוחה את של שבת, אף שתדיר ושאינו תדיר תדיר קודם, כאן אומרים של ר&quot;ח לידע שהוקבע ר&quot;ח בזמנו &lt;ע&quot;פ תוס'&gt; [לר' אחא בר חנינא אומר את שניהם אלא מקדים את ר&quot;ח כנ&quot;ל, אלא שנדחה].	סוכה נד:		
