#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	איך סברה הגמ' לתרץ את הא דחצר גדולה וקטנה, למ&quot;ד דנראה מבחוץ מהני מדין לחי, ומה הדחייה ?	"דאיירי בנכנסים כתלי קטנה לגדולה, וביש יותר מג""ט ביניהם דליכא לבוד. ואע""ג דתניא דקטנה בי' אמות גדולה בי""א, י""ל דיש ב' טפחים לכאן וד' לכאן, ואין לבוד מהצד השני, וכרבי דבעי ב' לחיים.<p></p><p dir=""rtl"">ודחינן דא""כ מ""ט נקט דווקא שיעור זה, הא היתר גדולה הוא אף ביותר, ואיסור קטנה גם בפחות, כל שמצד אחד יש יותר מג""ט. וע""כ דאתיא כרבי וס""ל כר' יוסי דבעינן פסים ג' טפחים, ויש ג""ט מכל צד. ומוכח דנראה מבחוץ ל""מ משום לחי, וע""כ לא שרינן לחצר הקטנה.</p>"	<br/>עירובין דף י		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	אלו תלת ש&quot;מ מהא דלחי המושך עם דפנו של מבוי פחות מד&quot;א נידון משום לחי ומשתמש עם חודו הפנימי, יותר מד&quot;א נידון משום מבוי ואסור להשתמש בכולו ?	א. בין לחיים אסור.</p><p dir='rtl'>ב. משך מבוי ד&quot;א.</p><p dir='rtl'>ג. נראה מבחוץ ושווה מבפנים נידון משום לחי.	<br/>עירובין דף י		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	באיזה שיעור לרוחב הפתח ס&quot;ד דמודה ר' יהודה דצריך למעט ומ&quot;ט, ומה דחתה הגמ' ?	"י""ג ושליש, (ב' צמדי בקר) דהוא מעכב בפסי ביראות אף שבהם פרוץ מרובה מותר, ק""ו במבוי שאוסרים בו פרוץ מרובה.<p></p><p dir=""rtl"">ודחינן דאפשר דלא החמירו אלא בפסי ביראות דאין שם עומד מרובה. א""נ דרק שם הקילו ביותר מי' משום שהקילו בפרוץ מרובה, אבל במבוי מי' כבר יפסל.</p>"	<br/>עירובין דף י		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מבוי שהוא רחב כ' אמה כיצד ממעטו (3) ?	א. לוי תני דנועץ קנה באמצע, ואמר דאינו הלכה.</p><p dir='rtl'>ב. עושה פס ד' אמות לארכו של מבוי, והוא מחלק לב' מבואות.</p><p dir='rtl'>ג. ממעט ע&quot;י סתימת רוחב המבוי.	<br/>עירובין דף י		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"""מבוי שהוא רחב חמש עשרה אמה מרחיק שתי אמות ועושה פס שלש אמות."" <p></p><p dir=""rtl"">מדוע אינו עושה פס אמה ומחצה ומרחיק ב' אמות, ועושה עוד פס אמה ומחצה ?</p><p dir=""rtl"">ומדוע אינו עושה פס אמה ומרחיק אמה ופס אמה ומרחיק אמה, ופס אמה ?</p><p dir=""rtl"">ואיזה עוד אופן הוא יכול לעשות, ומ""ט לא נקט ליה ?</p>"	לס&quot;ד לא יעשה פס אמה ומחצה משום דעומד מב' צדדים ל&quot;ח עומד, ודחינן משום דאתי אווירא.</p><p dir='rtl'>לס&quot;ד אינו עושה פס אמה וכו' משום דפרוץ כעומד אסור, ודחינן משום דאתי אוירא.</p><p dir='rtl'>ומ&quot;מ יכול להרחיק אמה ולעשות פס אמה ומחצה, ועוד אמה ועוד אמה ומחצה, ורק דלא אטרחוהו רבנן.	<br/>עירובין דף י		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	איך שרי למעט מבוי ע&quot;י הרחקת ב' אמות ופס ג', נחשוש שיכנס בפתח של הב' אמות, ויבטל הפתח הגדול, וכר' אמי ורב אסי ?	הכא דאין מיעוט בהילוך, ששני הפתחים בראשו של מבוי, לא שביק איניש פיתחא רבה ועייל בזוטא.	<br/>עירובין דף י		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	אלו שיעורים הוזכרו בעור האסלא להצטרף לטפח, ובמאי פליגי ?	"רב דימי אמר אצבעיים מכל צד ואצבעיים באמצע, ורבין אמר אצבע ומחצה מכל צד, ואצבע באמצע.<p></p><p dir=""rtl"">וס""ד דרב דימי דלא פליגי, ורק זו בגדולה וזו בקטנה. והקשה אביי א""כ מ""ט לא נקט רבין אצבע ושליש מכל צד.</p><p dir=""rtl"">ופי' אביי דפליגי בעומד מרובה מב' צדדים. והשיגו רב דימי דא""כ היה לו לומר אף באופן שיהיה הפרוץ מרובה על כל עומד בפנ""ע. אלא דפליגי בפרוץ כעומד.</p>"	<br/>עירובין דף י		
