#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כז. תחת, תמורה, חליפת, מחוללת, מה הוי לשון תמורה ומה לשון חילול?	תמורת זו חליפת זו - ודאי לשון תמורה. מחוללת - ודאי לשון חילול, ואם היתה הקדש בעלת מום יוצאת לחולין. </p> תחת - משמע שתי לשונות &quot;ואם תחתיה תעמוד הבהרת&quot; וכתיב &quot;תחת הנחושת אביא ברזל&quot; ולכן אמר אביי שבקדשי מזבח הוי תמורה ובבדק הבית שלא שייך הוי חילול, רבא הוסיף שגם בקדשי מזבח בעלי מום הוי לשון חילול (ואביי הסתפק בזה), רב אשי אמר שבקדשים בעלי מום הניח ידו על הקדש חילול, על החולין תמורה.</p>	תמורה כז.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כז. אלו ספקות הסתפק אביי בלשון תחת ומה הוסיף רב אשי להסתפק?	היו לפניו שתי בהמות של קדש בעלות מום ושתי בהמות של חולין תמימות ואמר הרי אלו תחת אלו האם התכוון להתפיס ולקי משום מימיר או אם יש היתר לא שביק התירא ועביד איסורא והתכוון לחלל [ולרבא פשיטא שהתכוון לחלל]. את&quot;ל שהתכוון לחלל, הסתפק בשתי בהמות של קודש ואחת מהן בעלת מום ושתי בהמות של חולין ואחת מהן בעלת מום ואמר הרי אלו תחת אלו שכאן ודאי שבאחד עושה איסור האם אמרינן שגם בשני. </p> ואת&quot;ל שלא אמרינן הסתפק בשלוש בהמות של הקדש ואחד בעלת מום שכאן בשתים ודאי עושה איסור גם בשלישי או דלמא כיון דלא אתחזק איסורא לא אמרינן. </p> רב אשי הסתפק אפ' היכן שיש ד' בהמות ואחת בעלת מום אולי אפ' במקום חזקה לא אמרינן שביק התירא ועביד איסורא.</p>	תמורה כז.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כז. האם אפשר לפדות הקדש בפחות משוויו ומדוע (מדאוריתא ומדרבנן)?	במשנה איתא וצריך לעשות דמים. נחלקו ר' יוחנן ור&quot;ל האם זה דאוריתא או דרבנן. אפשרות אחת לומר שבכדי הונאה זה ודאי דרבנן, שאין הונאה להקדש. ונחלקו ר&quot;י ור&quot;ל בביטול מקח האם יש בהקדש, ונחלקו בזה בדעת ר' יוחנן ר' ירמיה אמר שגם ביטול מקח אין, ולכן סובר שכאן ר' יוחנן אמר דרבנן ור&quot;ל אמר דאוריתא, ור' יונה אמר שגם בהקדש יש ביטול מקח ולכן יסבור שכאן ר' יוחנן אמר שדאוריתא ור&quot;ל דרבנן. [ואין לומר שנחלקו ר' יונה ור' ירמיה בדשמואל האם הקדש שווה מנה שחיללו על פרוטה מחולל אלא נחלקו האם אמר גם לכתחילה מי שלא בא להונות.] </p> אב&quot;א ודאי ר' יוחנן אמר מדרבנן ור&quot;ל אמר מדאוריתא, וכאן זה בפחות מכדי הונאה, ור&quot;ל סבירא ליה כרב חסדא שפ' אין להם הונאה שאפ' פחות מכדי הונאה חוזר.</p>	תמורה כז.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כז: 'הרי זו תחת עולה, תחת חטאת <u>לא אמר כלום</u> וכו' אמר על הבהמה <u>טמאה</u> ועל בעלת מום הרי אלו עולה לא אמר כלום וכו.' מתניתין דלא כמאן?	רישא דלא כר&quot;מ דאמר שאין אדם מוציא דבריו לבטלה אלא ודאי התכוון לחטאת מסוימת (לפ' ראשון בתוס', ובפ' שני פ' על סיפא באומר על בהמה טמאה עולה דבמתניתין איתא שלא אמר כלום לר&quot;מ התכוון לדמיו). סיפא דוקא טמאה שלא ראויה כלל, אבל נקבה לאשם או לעולה בעיין מום לפדות, ודלא כר&quot;ש דאמר תמכר שלא במום.</p>	תמורה כז:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כז: באיזה שומא אמרו שצריך לעשות ההקדש דמים אם טעו, ובמה זה תלוי?	עולא סבר שצריך לעשות דמים מדרבנן ולכן סבר שהקילו ודוקא ששמו שנים בתחילה אבל שמו ג' אפ' יבאו מאה ויאמרו שטעו לא מחזיר. אבל למ&quot;ד דאוריתא ודאי אזלינן בתר דעות ואפ' אם שווים אזלינן לחומרא שיד הקדש על העליונה.	תמורה כז:		
