#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	נו. 1 (למאי דקימ&quot;ל ארוסה אין לה תוספת כתובה) נכנסה לחופה ולא נבעלה, נכנסה לחופה ופרסה נדה כמה גובה?	"בעי רבין נכנסה לחופה ולא נבעלה האם חיבת חופה קונה או חיבת ביאה,<p dir=""rtl"">את&quot;ל חיבת חופה קונה, בעי רב אשי פרסה נדה אינה קונה שרק חופה הראויה לביאה קונה או שכל חופה קונה - וסליק בתיקו.</p>"	כתובות נו.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	נו. 2 'ר' יהודה אומר רצה כותב לבתולה שטר של מאתים והיא כותבת התקבלתי מנה' כיצד כותבת לו הרי סובר ר&quot;י שאין כותבים שובר?	"ר' ירמיה אמר ששוברתה מתוכה, אביי אמר אפ' אין שוברתה מתוכה כותבים שכאן הוא חייב לה הכל ואם יאבד זה בעיה שלו, מה שאין כן בשובר באמת הוא פטור ששילם את החוב.<p dir=""rtl"">אביי לא אמר כר' ירמיה שלא מוזכר במשנה ששוברתה מתוכה, ור' ירמיה לא אמר כאביי גזירה שובר דהכא אטו שובר דעלמא.</p>"	כתובות נו.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	נו. 3 האם לר' יהודה מועיל תנאי בע&quot;פ בממון כנגד הכתוב בתורה או תקנת דרבנן?	"במתנה על מה שכתוב בתורה - סובר ר' יהודה שבממון תנאו קיים.<p dir=""rtl"">בדרבנן - משמע דוקא שבתורה תנאו קיים אבל בדרבנן חכמים עשו חיזוק לדבריהם ותנאו בטל, ולכן בכתובה שסבר שהיא דרבנן לא יועיל תנאי, ודוקא כתובה שהיא שכיחי עשו חיזוק אבל פירות דלא שכיחי לא עשו חיזוק ומועיל. [מה שלא עשו חיזוק לדבריהם בחמרים שנכנסו לעיר והאמינו להם בדמאי אף דשכיחי - אביי אמר ספק דבריהם לא עשו חיזוק, ורבא אמר לא בכל ספק אלא דוקא בדמאי הקילו.]</p>"	כתובות נו.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	נו: 1 'ר&quot;מ אומר כל הפוחת לבתולה ממאתים... הרי זו בעילת זנות' משמע בלשון שאף אם באמת יש לה אפ' שפחת בתנאי הרי זו בעילת זנות, מדוע באמת יש לה?	אף שבעלמא סבר המתנה על מה שכתוב בתורה בממון תנאו קיים, ומשמע שבדרבנן אין תנאו קיים, סבר ר&quot;מ כתובה דאורייתא.	כתובות נו:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	נו: 2 האם יכולה אשה למחול לבעלה על חלק מכתובתה בכתב ובע&quot;פ (מתי נחלקו)?	"לר&quot;מ כל הפוחת הוי בעילת זנות {אפ' שלא חל התנאי} והלכה כר&quot;מ בגזרותיו. לר' יוסי מחילה מועילה אפ' בע&quot;פ ולר' יהודה אינה מועילה עד שתכתוב התקבלתי.<p dir=""rtl"">לרב דימי: תחילת חופה וסוף חופה {היינו תחילת ביאה} - מחלוקת ר' יוסי ור' יהודה כנ&quot;ל, בסוף ביאה - לכו&quot;ע אינה מחילה.</p><p dir=""rtl"">רבין: בתחילת חופה - לכו&quot;ע מועיל מחילה, תחילת ביאה וסוף ביאה - מחלוקת כנ&quot;ל.</p><p dir=""rtl"">[כר' אבהו שאמר שר' יוחנן אמר לו שלא נחלקו הוא וריב&quot;ל בדבר, אמר רב פפא לולי דברי ר' אבהו היה אומר תחילת חופה - לריב&quot;ל מוחלת ולר' יוחנן מחלוקת, סוף חופה - אמרו רבין ורב דימי שזה מחלוקת, סוף ביאה - לריב&quot;ל אינה מוחלת ולר' יוחנן מחלוקת, וקמ&quot;ל שעדיף לומר שנחלקו שני אמוראים בסברת עצמם ולא מה אמרו רבותיהם.]</p>"	כתובות נו:		
