#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"נג. 1 נפל לאחריו מקול הכריה האם חייב ומדוע?<p dir=""rtl"">[כיצד תתישב הברייתא שחייבה בבור בין לפניו בין לאחריו (3)?]</p>"	"רב פטר דלא חייבה תורה אלא בהבלו ולא בחבטו וכאן אין הבל, ומודה בבור ברשותו שחייב אף על חבטו, שמואל חייב שבור שחיבה עליו תורה היינו אף לחבטו ולא פטר אלא בנתקל בבבור ונפל לאחורי הבור, תני ר' חנינא לסיועי לרב.<p dir=""rtl"">הברייתא שחייבה בין לפניו בין לאחריו אליבא דרב - רב חסדא: בבור ברשותו, רבה: במתהפך, רב יוסף: הכי בנזקי שור בבור שהבאיש מימיו.</p>"	בבא קמא נג.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	נג. 2 נפל לפניו מקול הכריה האם חייב ומדוע?	(את הכורה ודאי אין לחייב דהוי גרמא) את בעל הבור המשנה חייבה כדעת ר' נתן דאמר בעל הבור הזיקא קא עביד וכל היכא דלא אפשר לאשתלומי מהאי משתלם מהאי, אבל ת&quot;ק פוטר את בעל הבור.	בבא קמא נג.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	נג. 3 שור מועד ותם שדחף את חברו לבור מי חייב בנזקי השור ומדוע?	"ת&quot;ק מחייב את בעל השור ופוטר את בעל הבור שהרי בלי דחיפת השור לא היה נופל לבור.<p dir=""rtl"">ר' נתן אומר במועד - בעל השור משלם מחצה ובעל הבור משלם מחצה. בתם - בעל הבור משלם ג' חלקים ובעל השור רביע, וביאר רבא או שסובר שכל אחד עשה את כל הנזק ואפ' הכי אין מחייבים את בעל השור בחצי דא&quot;ל לבעל הבור אם כן מה הועיל לו שותפות בעל הבור בנזק, אב&quot;א כל אחד עשה חצי נזק ובכל זאת לא אומרים שבעל השור ישלם רק רביע ויפסיד הניזק רביע שסבר ר' נתן שאומר הניזק לבעל הבור כיון שמצאתי את השור בבורך אתה חייב בכל הנזק ומאי דאית לי לאשתלומי מהאיך משתלמנא ומה שלא אתה תשלים.</p>"	בבא קמא נג.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	נג. 4 הניח אבן על פי הבור ובא שור ונתקל ונפל לבור מה דינו ומאי קמ&quot;ל?	"אמר רבא באנו למחלוקת רבי ור' נתן כמו בשור שדחף את חברו לבור.<p dir=""rtl"">וס&quot;ד רק שם חייבו את בעל השור שאף בלא בור היה השור מזיקו אבל באבן שבלא הבור לא היה ניזק כלל, קמ&quot;ל דא&quot;ל בעל הבור בלא האבן לא היה נופל כלל לבור.</p>"	בבא קמא נג.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	נג: 1 שור ושור פסולי המוקדשין שנגחו, כמה משלם? במאי עסקינן והאם פליגי?	"ל&quot;ק: אביי אמר חצי נזק ורבינא אמר רביע נזק, או בשור תם ואביי אמר כר&quot;נ ורבינא כחכמים, אב&quot;א שניהם כרבנן הא בתם הא במועד.<p dir=""rtl"">א&quot;ד: אביי אמר חצי נזק ורבינא אמר נזק שלם, או בשור מועד אביי כחכמים ורבינא כר&quot;נ, אב&quot;א שניהם כר&quot;נ ואביי דיבר בשור תם ורבינא בשור מועד.</p>"	בבא קמא נג:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	נג: 2 שור ואדם שדחפו לבור מה דינם לגבי נזקין, ד' דברים ודמי ולדות, כפר ושלושים של עבד ומדוע?	אמר רבא (כדעת רבי נתן שסובר כאשר ליכא לאישתלומי מהאי משתלם מהאי) לענין נזקין - כולם חייבים. לענין ארבעה דברים ודמי ולדות - אדם חייב ושור ובור פטור, לענין כופר ושלשים של עבד - שור חייב אדם ובור פטורים, לענין כלים ושור פסולי המוקדשין - אדם ושור חייבין ובור פטור	בבא קמא נג:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	נג: 3 מנין לבור שפטור על שור פסולי המקודשים?	אמר רבא &quot;והמת יהיה לו&quot; במי שהמת שלו, יצא זה שאין המת שלו. ואינו לומד מכאן לבעלים מטפלים בנבלה שזה לומד מנזקי שור, ואין להפך שמצאנו בבור שפטרו יותר שאינו משלם על הכלים מה שאין כן בשור {ואף שפטרו מחצי נזק אבל מכל הנזק לא פטרו}.	בבא קמא נג:		
