#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	תלח. מה הדין ומדוע בנפל למים 1) שאין להם סוף 2) שיש להם סוף 3) ומה נקרא מים שיש להם סוף? (קכא.)	1) אשתו אסורה שמא יצא למרחוק ולא ראוהו. ואם נשאת<br>לא תצא.<br>2) לר' מאיר אשתו אסורה שמא לאחר פרישת הרואה משום יצא והלך לו, דסבר ר' מאיר שאדם יכול לחיות במים יום או יומיים. לחכמים אשתו מותרת דסברי אין אדם יכול לשהות במים כל כך, ואין לחשוש שיצא לאלתר שהרי אם היה יוצא היו רואים שיצא.<br>3) כל שעומד ורואה מארבע רוחותיו.	יבמות קכא.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	תלט. באיזה אופן מעידין על היכר פנים אפילו לאחר ג' ימים ומדוע? (קכא.) 	בנפל למים וליכא מכה, דמיא מיצמת צמית, ובאופן שראוהו מיד לאחר שהעלוהו ליבשה, דאם ישהה יתפח ותשתנה צורתו.	יבמות קכא. 		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	תמ. האם מעידין שמת ומדוע על מי שנפל 1) לגוב של אריות 2) לחפורה מלאה נחשים ועקרבים 3) ליורה מלאה יין ושמן מרותחים על האור?<br>(קכא. - קכא: ותוס')	"1) אין מעידין שפעמים אינם רעבים ואינם אוכלים אותו. והתוס' (ד""ה אין) כתבו שבירושלמי אמרו שהטעם שאין מעידין הוא משם שמא נעשה לו נס.<br>2) לת""ק מעידין דאגב איצצא מזקי ליה, שדוחקן כשעומד עליהם. לרבי יהודה בן בתירא אין מעידין חיישינן שמא חבר הוא ויודע ללחוש.<br>3) לרבי אחא של שמן מעידין עליו מפני שהוא מבעיר של יין אין מעידין עליו מפני שהוא מכבה. לתנא בתרא על שניהם מעידין עליו מפני שאף שתחלתו של היין שמכבה אבל סופו מבעיר עוד יותר מתחילתו. וכתבו התוס' (ד""ה אמרו) דיש גורסים שלת""ק בשניהם אין מעידין עליו ושלש שיטות בדבר, ור""ח גרס שלת""ק בשניהם מעידין עליו והוי כתנא בתרא."	יבמות קכא. - קכא: ותוס'		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"תמא. אמר רבי מאיר מעשה באחד שנפל לבור הגדול ועלה לאחר שלשה ימים. אמרו לו לר""מ אין מזכירין מעשה ניסים 1) מדוע סברו דהוי מעשה ניסים 2) מדוע לר' מאיר אינו מעשה ניסים? (קכא:)"	"1) שלא ישן שלשה ימים, והרי הנשבע שלא ישן שלשה ימים זו שבועת שוא. ואף שהיו שם כיפין על גב כיפין מ""מ של שיש היו ואין אדם יושן מעומד.<br>2) דאי אפשר שלא היה מתחזק ונסרך עליהם מעט וישן קצת."	יבמות קכא:		
