#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם צריך בגדי כהונה להדליק את המנורה.	"א""צ."	יומא פרק שני כד ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"נימא כתנאי: על בשרו מה ת""ל ילבש וכו'. מה רצתה הגמ' להוכיח מהברייתא."	"שר' יהודה ור' דוסא חולקים במחלוקת ר""ל ור""י האם תרומת הדשן עבודה היא או לא. <br>ר' יהודה אומר עבודה היא, ולכן מרבים ארבעה בגדים, ור' דוסא אומר אינה עבודה, והפסוק מלמד על בגדי יו""כ.&nbsp;"	יומא פרק שני כד א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"נימא כתנאי: על בשרו מה ת""ל ילבש וכו'. מה דחתה הגמ'."	"שלכו""ע עבודה היא, וצריכים ארבעה בגדים (כדעת ר' יוחנן), אלא שלר' יהודה בלי שהיה כתוב 'ילבש' לא היינו יודעים שעבודה היא, ולר' דוסא פשיטא שעבודה היא, ולכן 'ילבש' מלמד על בגדי יום כיפור, שכשרים כל השנה לכהן הדיוט."	יומא פרק שני כד א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	בעי רב אבין תרומת הדשן בכמה. מה הספק.	האם לומדים מתרומת מעשר [שכתוב בה 'והרמותם ממנו',&nbsp;והויא באומד, אחד מעשרה בדשן המערכה]. או שלומדים מתרומת מדין [שכתוב בה 'והרמות מכס לה' אחד נפש מחמש המאות'].	יומא פרק שני כד א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	בעי רב אבין תרומת הדשן בכמה. מה נפסק.	תא שמע, דתני ר' חייא נאמר כאן 'והרים' ונאמר להלן 'והרים', מה להלן בקומצו אף כאן בקומצו.	יומא פרק שני כד א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם תרומת הדשן צריכה להיות בדיוק קומץ.	"לא. כי א""א לקמוץ ידיו ברמץ גחלים רותחות. אלא הכוונה שלא יפחות מקומץ."	יומא פרק שני כד א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	איזה עבודות מוזהר זר שלא לעבוד.	כולן.	יומא פרק שני כד א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	איזה עבודות חייב זר מיתה אם עבד בהם. 3	לרב ארבע עבודות, זריקה, הקטרה, ניסוך המים, ניסוך היין. הזאות של מצורע, והזאות של חטאות פנימיות.<br>ללוי אף תרומת הדשן. וכן תני לוי במתניתא.<div>לר' יוחנן גם סידור שני גזירי עצים.</div>	יומא פרק שני כד א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	אמר רב ארבע עבודות זר חייב עליהן. מאי טעמא דרב.	דכתיב: וְאַתָּה וּבָנֶיךָ אִתְּךָ תִּשְׁמְרוּ אֶת־כְּהֻנַּתְכֶם לְכָל־דְּבַר הַמִּזְבֵּחַ וּלְמִבֵּית לַפָּרֹכֶת וַעֲבַדְתֶּם&nbsp;<div>עֲבֹדַת מַתָּנָה אֶתֵּן אֶת־כְּהֻנַּתְכֶם וְהַזָּר הַקָּרֵב יוּמָֽת.<div><ul><li>'עבודת מתנה' שנותנים על המזבח, ולא עבודת סילוק מהמזבח, כגון תרומת הדשן.</li><li>'ועבדתם' עבודה תמה, שהיא גומרת ומתממת את הדבר, ולא עבודה שיש אחריה עבודה, כגון שחיטה וקבלה והולכה שיש אחריה זריקה.</li></ul></div></div>	יומא פרק שני כד א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	אמר רב ארבע עבודות זר חייב עליהן. מאי טעמא דלוי.	'לכל דבר המזבח' מרבה גם עבודת סילוק. [אם עבודה תמה היא, כגון תרומת הדשן]	יומא פרק שני כד א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	אמר רב ארבע עבודות זר חייב עליהן. מה לומד רב מ'לכל דבר המזבח'.	"לאתויי שבע הזאות שבפנים [פר העלם דבר, פר כהן משיח, ושל יוה""כ] ושבמצורע. שהייתי חושב שאינם נקראים 'דבר המזבח'."	יומא פרק שני כד א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	אמר רב ארבע עבודות זר חייב עליהן. לוי שלומד עבודת סילוק מ'דבר המזבח' מהיכן לומד שבע הזאות שבפנים ושבמצורע, ומה עונה על כך רב.	"נפקא ליה מ'<u><span class=""bg_yellow""><span class=""font_size_130"">ל</span></span>כל</u> דבר' [דהא 'דבר המזבח' יתירה הוא ונגמר מיניה תרומת הדשן, ומריבויא ד'לכל' דריש ביה הזאה הפנימית].<br>ורב, '<u><span class=""bg_yellow"">ל</span>כל</u> דבר' לא דריש."	יומא פרק שני כד א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	אמר רב ארבע עבודות זר חייב עליהן. מה מקשה הגמ' על לוי.	אולי נאמר ש'לכל דבר המזבח' כלל, 'עבודת מתנה' פרט, ואין בכלל אלא מה שבפרט. דוקא עבודת מתנה ולא עבודת סילוק.	יומא פרק שני כד א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	וְאַתָּה וּבָנֶיךָ אִתְּךָ תִּשְׁמְרוּ אֶת־כְּהֻנַּתְכֶם לְכָל־דְּבַר הַמִּזְבֵּחַ וּלְמִבֵּית לַפָּרֹכֶת וַעֲבַדְתֶּם. עֲבֹדַת מַתָּנָה אֶתֵּן אֶת־כְּהֻנַּתְכֶם וְהַזָּר הַקָּרֵב יוּמָֽת.<div>א. מה עונה לוי על קושית כלל ופרט.<br>ב. מה מקשה הגמ' על התירוץ.<br>ג. מה עונה לוי.</div>	"א. שבין הכלל לפרט כתוב 'ולמבית לפרוכת' לומר לך שרק מבית לפרוכת נאמר הכלל-ופרט הזה, אבל בעבודת חוץ גם בסילוק יש חיוב מיתה.<br>ב. אם כך, נאמר שגם לגבי עבודה תמה נאמר הכלל-ופרט רק בעבודת פנים, אבל בעבודת חוץ יתחייבו גם בעבודה שיש אחריה עבודה.<br>ג. שהו""ו שכתוב ב'ועבדתם' מחבר אותו לענין ראשון (ל'כל דבר המזבח'), ורק עבודת מתנה מחוברת למבית לפרוכת."	יומא פרק שני כד ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	איזה עבודת מתנה ואיזה עבודת סילוק יש לפני ולפנים.	עבודת מתנה, כגון הזאות שבין הבדים דיום הכיפורים ונתינת קטורת על האש.<br>עבודת סילוק, כגון הוצאת כף ומחתה דיום הכיפורים.	יומא פרק שני כד ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	בעי רבא עבודת סילוק בהיכל מהו. לפי מי הספק, מה הספק, ובאיזה עבודות.	ללוי שאומר שבפנים אין חיוב בעבודת סילוק. האם זה גם בהיכל [כגון דישון מזבח הפנימי ודישון המנורה].	יומא פרק שני כד ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	בעי רבא עבודת סילוק בהיכל מהו. מה פשט רבא.	שהיכל הוא כבית קדשי הקדשים, ופטור על עבודת סילוק. שנאמר 'ו<u>ל</u>מבית לפרוכת'.	יומא פרק שני כד ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מדוע לא מנו גם סידור השלחן בין העבודות שזר חייב עליהם מיתה.	כי יש אחריו סידור בזיכין, ואינה עבודה תמה.	יומא פרק שני כד ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מדוע לא מנו גם סידור בזיכין בשלחן בין העבודות שזר חייב עליהם מיתה.	כי עדיין לא נגמרה עבודתם עד שבת הבאה, שיקטיר הבזיכין.	יומא פרק שני כד ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מדוע לא מנו גם סידור המנורה בין העבודות שזר חייב עליהם מיתה.	כי אחריו יש נתינת שמן. ואינה עבודה תמה.	יומא פרק שני כד ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מדוע לא מנו גם נתינת שמן במנורה בין העבודות שזר חייב עליהם מיתה.	כי יש אחריו הדלקה.	יומא פרק שני כד ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מדוע לא מנו גם הדלקת המנורה בין העבודות שזר חייב עליהם מיתה.	כי הדלקה לאו עבודה היא.	יומא פרק שני כד ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה זה הצתת אליתא.	הצתת קיסמים דקים באחת מן המערכות, כגון שקרבה מערכה לכלות שנשרפה כל המדורה.	יומא פרק שני כד ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	לימד על הצתת אליתא שלא תהא אלא בכהן כשר ובכלי שרת. מה הכוונה בכלי שרת.	שיהא לובש בגדי כהונה.&nbsp;	יומא פרק שני כד ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	<div>לימד על הצתת אליתא שלא תהא אלא בכהן כשר ובכלי שרת. מה הכוונה כלי שרת ומנין שצריך כלי שרת.<br></div>	בגדי כהונה. שנאמר 'ונתנו בני אהרן הכהן אש על המזבח'. <br>וכל מקום שנאמר 'בני אהרן הכהנים' בכהונם משמע, בבגדי כהונתם.&nbsp;	יומא פרק שני כד ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	הדלקה לאו עבודה היא. והתניא ונתנו בני אהרן הכהן אש על המזבח וערכו עצים על האש לימד על הצתת אליתא שלא תהא אלא בכהן כשר ובכלי שרת. מה עונה הגמ'.	הצתת אליתא עבודה היא, הדלקה לאו עבודה היא.	יומא פרק שני כד ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם זר יכול להדליק את המנורה לכתחילה.	"לרמב""ם כן.&nbsp;<div>לראב""ד לא.</div>"	יומא פרק שני כד ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מדוע לא מנו גם סידור המערכה בין העבודות שזר חייב עליהם מיתה.	כי יש אחריו סידור שני גזירי עצים.	יומא פרק שני כד ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מדוע לא מנו גם סידור שני גזירי עצים בין העבודות שזר חייב עליהם מיתה.	כי יש אחריו סידור אברים דתמיד, וכל זה מעבודת הסידור הוא.	יומא פרק שני כד ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהי מחלוקת רב ור' יוחנן בסידור שני גזירי עצים, ומה טעמם.	"לרב זר שסידר שני גזירי עצים פטור, כי יש אחריה סידור אברים וכולו סדר <font color=""#ff0000"">אחד</font>.<br>לר' יוחנן חייב, כי סידור שני גזירי עצים עבודה תמה היא, וסידור האברים תחילת סידור <font color=""#ff0000"">אחר</font> הוא. (ללישנא בתרא בסוף הפרק)"	יומא פרק שני כד ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	זר שסידר את המנורה. מהו סידור המנורה.	בבוקר היו מסלקין את הנרות של זהב מן המנורה לקנח אפרן יפה, וחוזרין וקובעין אותם בה.	יומא פרק שני כד ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	תניא כוותיה דרב. אלו עבודות מונה הברייתא, ומנין שאינה כלוי.	עבודות שזר חייב עליהן מיתה.<br>א. זריקת דם בין לפנים בין לפני ולפנים.<br>ב. המזה בחטאת העוף.<br>ג. הממצה והמקטיר בעולת העוף. (וזה גם הקטרה בכל האברים)<br>ד. והמנסך שלשה לוגין מים ושלשה לוגין יין. [שהיא פחותה שבנסכים].<br>&nbsp; &nbsp; (ותרומת הדשן לא קתני, דלא כלוי)	יומא פרק שני כד ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	תניא כוותיה דלוי. אלו עבודות מונה הברייתא.	עבודות שהזר חייב עליהן מיתה.<br>א. המרים את הדשן.<br>ב. שבע הזאות שבפנים ושבמצורע.<br>ג. והמעלה על גבי המזבח בין דבר כשר בין דבר פסול [בהנך פסולין שפסולן בקודש, דאם עלו לא ירדו].&nbsp;	יומא פרק שני כד ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	למה מפיסין וחוזרין ומפיסין.	כדי להרגיש את העזרה [להשמיע קול המון רב כמה פעמים, שהוא כבוד למלך]. שנאמר אשר יחדיו נמתיק סוד בבית אלוקים נהלך ברגש.	יומא פרק שני כד ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	במה מפיסין. מה חולקים רב נחמן ורב ששת, ומה טעמם.	"לרב נ<font color=""#ff0000"">ח</font>מן מפיסין בבגדי <font color=""#ff0000"">ח</font>ול, כי אם יפייסו בבגדי קודש יהיו בעלי זרועות שיחמסו ויעבדו אפילו שלא עלו בגורל.<br>לרב ש<font color=""#ff0000"">ש</font>ת מפיסין בבגדי קוד<font color=""#ff0000"">ש</font>, כי אם יפיסו בבגדי חול, הזוכה בגורל יעשה את העבודה בבגדי חול מרוב חביבות."	יומא פרק שני כד ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	במה מפיסין. מסרום לחזנין והיו מפשיטין אותן את בגדיהן. איך מביא מכאן רב נחמן ראיה לשיטתו, ומה דוחה רב ששת.	שרואים שלאחר הפיס היו החזנים [שמָשים] מפשיטים אותם ומלבישים אותם בגדי קודש. משמע שהפייס היה בבגדי חול<br>ורב ששת דוחה, שהכוונה שהיו מורידים את בגדי הקודש לאחר הפיס מאותם שלא עלו בגורל.	יומא פרק שני כד ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	קרבן שנפסל בקודש, שנאמר בו 'אם עלו לא ירדו', האם זר שיעלה אותו למזבח חייב מיתה.	כן.	יומא פרק שני כד ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	5 הזאות בבית המקדש היו בפנים. מהם&nbsp;	"<ul><li>פר העלם דבר </li><li>פר משיח </li><li>יוה""כ</li><li>&nbsp;שעירי עבודה זרה (ציבור שעבדו עבודה זרה בהוראת בית דין, מביאים פר לעולה ושעיר לחטאת).<br></li><li>מצורע (שמזה מלוג שמן בהיכל)</li></ul>"	יומא פרק שני כד א		
