#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כ. הריני נזיר מן הדבילה מה דינו ומדוע? 	"לת""ק לב""ש נזיר דסברי כר""מ דאין אדם מוציא דבריו לבטלה וב""ש לטעמייהו אין שאלה בהקדש ולכן גם אין שאלה בנזירות ואין בכח סוף דבריו לבטל את הנזירות שקיבל בתחילת דבריו, ולב""ה אינו נזיר ואינו נדור מן הדבילה דסברי כרי יוסי שבגמר דבריו אדם נתפס וכר""ש שפוטר את מי שלא התנדב כדרך המתנדבים. כך פירשו מחלוקתם בגמ', ובתוספתא פירשו שנחלקו אם בכינויי כינויים הוה נזיר.<br>לר' יהודה לב""ש אינו נזיר ולתוס' הוא נדור מן הדבילה דסבר ר' יהודה דנזיר הוה לשון הפרשה ומועיל גם לנדר <sup>ג</sup>. לר' נתן לב""ש לתוס' הוא גם נזיר כר""מ וגם נדור כר' יהודה <sup>ד</sup>. לב""ה נדור ולא נזיר כרבי יהודה דמתניתין אליבא דב""ש. ל""א דר' נתן ב""ש כר' יהודה דמתניתין שנדור ואינו נזיר, וב""ה כר' יוסי וכר""ש שאינו נזיר ואינו נדור.<span style=""font-size: 12pt !important; color: #504f4b;"">
<br>ג.  ולרא""ש אם פירש שכונתו היתה לנדר הרי הוא נדור מהדבילה .
<br>ד.  לרא""ש אם אמר לא היה בלבי לנזירות אלא שתהיה עלי קרבן הוי נדור ואם לא אמר כלום הוי נזיר .</span>"	נזיר ט. - ט:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כא. מי התנא של המשנה הרי עלי מנחה מן השעורים יביא מן החיטים? 	" <sup>ה</sup>לרבי יוחנן דברי הכל, באומר אילו הייתי יודע שאין נודרים כך לא נדרתי כך אלא כך. לחזקיה לפני שחזר בו ב""ש היא אליבא דת""ק, שנזר מן הגרוגרות הוה נזיר. לאחר שחזר בו, לתוס' הודה לר' יוחנן?<span style=""font-size: 12pt !important; color: #504f4b;"">
<br>ה.  וכ""כ הרא""ש בפי' ראשון . ובפי' שני כתב שב""ש הם אליבא דר' יהודה שאמר שנזור הכו נה נדור .</span>"	נזיר ט:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"כב. אמר הרי עלי מנחה מן העדשים מה דינו לב""ה ולב""ש? (ט:)"	"לב""ה אינה מנחה משום שאין מנחה מעדשים ומשום שאינו יכול לומר אילו הייתי יודע שאין נודרים כך לא נדרתי כך. לב""ש לחזקיה לאחר שחזר בו אינו מביא כלל. ולר' יוחנן מביא מן החיטים."	נזיר ט. - ט:		
