#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	שצב. שמרים שנתן עליהם מים ומצא כדי מדתו עד מתי אסור 1) במעשר שני 2) בתרומה 3) בקדושת דמים? 	"1) לת""ק רק הראשון. לר""מ אף השני אם יש בו בנותן טעם.<br>2) לת""ק השני. לר""מ אף השלישי אם יש בו בנותן טעם.<br>3) לת""ק השלישי. לר""מ אף הרביעי אם יש בו בנותן טעם."	בבא בתרא צז.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	שצג. תניא של הקדש לעולם אסור ושל מעשר לעולם מותר 1) באיזה הקדש ומעשר מיירי 2) מדוע של הקדש לעולם אסור ושל מעשר לעולם מותר? 	1) הקדש בקדושת הגוף שהקדיש את היין לנסכים. מעשר במעשר שני דמאי.<br>2) ששמרי יין הקדש חמורים בשביל מעט יין הקדש המעורב בהם. מעשר שני דמאי קל משום שרוב עמי הארץ מעשרים.	בבא בתרא צז.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"שצד. כדרך שאמרו לענין איסורן כך אמרו לענין הכשירן 1) באיזה אופן מדובר שיש נפק""מ בין יין למים לענין הכשר 2) ומה הנפק""מ? "	"1) בנתמד מאליו במי גשמים ושתתה פרה את הראשון והשני, והלכך בשלישי ליכא שום מחשבה. וכתבו התוס' (ד""ה ונתמד מאליו) שלמסקנא שמיירי בנתמד מאליו אפשר להעמיד שנתמד במים רגילים שאינם מי גשמים וכמבואר ב- 2).<br>2) הרשב""ם כתב שאם חשיב מים צריך מחשבה להכשר וכאן שלא היתה מחשבה לא יכשיר. ואם חשיב יין א""צ מחשבה ויכשיר.והתוס' (ד""ה לא צריכא ע""פ פי' המהר""ם) כתבו שבמי גשמים,וה""ה מים רגילים שנתערבו בשמרים ובטלו מתורת מים, יש צורך שיחשיב אותם תחילה למשקים ואח""כ יש צורך שגם יהא נוח לו בנפילתם על הפירות ואז יוכשרו. ובסוגייתנו מן הסתם נוח לו בנפילתם על הפירות ולכן אם דינו כיין יכשיר, מה שאין כן אם דינם כמים לא יכשיר כיון שלא חשב עליהם למים."	בבא בתרא צז. ותוס'		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	שצו. אמר רב אין אומרים קידוש היום אלא על היין הראוי לינסך על גבי המזבח מה בא למעט ומדוע אינו ראוי למזבח? 	"יין שריחו רע ופירש רשב""ם שריחו יין וטעמו יין אלא שהסריח קצת משום שמונח בכלי מאוס. ויין מגולה שסיננו במסננת וכר' נחמיה שאמר שיש לו תקנה בסינון, שאף שמותר בשתיה פסול למזבח <sup>ריז</sup>. שכל דבר מאוס או מגונה אינו ראוי למזבח משום הקריבהו נא לפחתך.<span style=""font-size: 12pt !important; color: #504f4b;"">
<br>ריז.  הקשה הרשב""א מדוע לא אמרו שבא למעט יין שנתן בתוכו דבש שאף הוא אם הביאו למזבח פסול ותירץ דהתם גזירת הכתוב היא כמזוג ומ""מ עלויי עלייה וכל שמעליהו מברכים עליו בורא פרי הגפן ומקדשים עליו .</span>"	בבא בתרא צז. - צז:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	שצז. האם כשר לנסכים ולקידוש 1) יין מגתו 2) משוג 3) יין חיוריין? 	"1) לנסכים לא יביא ואם הביא כשר. לקידוש כשר לכתחילה.<br>2) לנסכים פסול. לקידוש כשר לכתחילה.<br>3) לרשב""ם לנסכים לא יביא ואם הביא כשר, ולפי""ז לקידוש כשר לכתחילה. ולר""י (בתוד""ה חמר) פסול לנסכים ולקידוש שהוא לבן יותר מדאי."	בבא בתרא צז: ותוס'		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	שצח. כיצד נאמר שאין מברכים על כוס של ברכה עד שיתן לתוכו מים והרי אחד הדברים שנאמרו בכוס של ברכה שצריך שיהא חי? (3) 	"כתבו התוס' (ד""ה עד) שגדולי נרבונא מפרשים דחי קאי אכוס שיהא שלם ולא שבור. ורש""י פירש שיתנו יין חי בכוס שמברכים עליו ואח""כ מוזגים בו מים לאפוקי שלא ימזגנו בכוס זה ויברך בכוס אחר. ור""ת מפרש דחי דהתם היינו מזוג ולא מזוג, ומוסיפים לתוכו מים בברכת הארץ <sup>ריח</sup>.<span style=""font-size: 12pt !important; color: #504f4b;"">
<br>ריח.  והרשב""א פירש שעד ברכת הארץ הוא חי ובברכת הארץ מוזגו .</span>"	בבא בתרא תוס'צז:		
