#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	י. למסקנא מה פירוש דברי רב יהודה אמר רב עד זומם משלם לפי חלקו ומה החידוש בדבריו? 	"באומר העדנו והוזמנו בב""ד פלוני וחוייבנו ממון. שהייתי אומר שכיון שאת חברו אינו יכול לחייב שאינו נאמן עליו גם את עצמו לא יוכל לחייב. קמ""ל <sup>ח</sup>.<span style=""font-size: 12pt !important; color: #504f4b;"">
<br>ח.  כתב הריטב""א שמשלם ע""פ עצמו רק אם אומר עדות שקר העדנו והוזמנו ו נתחייבנו , אבל אם אומר עדות אמת העדנו אלא שהוזמנו על פי עידי שקר ונתחייבנו אין משלם, שהרי לפי דבריו שלא כדין נתחייבו והפה שאסר הוא הפה שהתיר .</span>"	מכות ג.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	יא. מדוע עדים זוממים שהעידו שגירש פלוני את אשתו ולא נתן לה כתובתה אינם משלמים שאר וכסות שהיו מפסידים לאשה? 	"תירצו התוס' (ד""ה מעידיו) דמיירי שמעשה ידיה שהן בידו שווים כשאר וכסות. עוד תירצו דכיון שאומרת גירשתני א""כ מחלה לבעלה אותם דברים."	מכות תוס' ג. 		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	יב. עדים שהעידו שאיש פלוני גירש את אשתו ולא נתן לה כתובתה, והוזמו. כמה משלמים? 	"לפי רש""י והתוס' לרב חסדא כמה שאדם רוצה ליתן כדי לקנות הכתובה מהבעל. לרב נתן בר אושעיא משלמים את כל הכתובה בניכוי כמה אדם רוצה ליתן כדי לקנות כתובה מהאשה. ורש""י הביא פירוש ששמע שלרב חסדא אומדים כמה היתה מקבלת בכתובתה לפי מה שהם נכסי הבעל ולרב נתן ע""פ פירושו של רב פפא אומדים כמה היתה מקבלת בכתובתה לפי הנכסים שייחד לה הבעל לכתובתה <sup>ט</sup>.<span style=""font-size: 12pt !important; color: #504f4b;"">
<br>ט.  והריטב""א הביא את פי' ר' מאיר הלוי שלכו""ע אומדים בכמה יכלה האשה למכור כתובתה, רב חסדא סבר שאומדי ם בבעל כפי שניו ובריאו תו וי""א גם בקפדנו תו, ורב נתן סבר שאומדים באשה כפי שניה ובריאותה וי""א גם בקפדנותה. עוד הביא את פי' הרשב""ם שלכו""ע אומדים בכמה יכולה האשה למכור כתובתה, רב חסדא סבר שאומדים כמה הבעל יתן כדי לקנות כתובה ורב נת ן סבר שאו מדים כמה יתנו אחרים .</span>"	מכות ג.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	יג. אמר רב פפא באשה ובכתובתה. מה פירוש בכתובתה? 	"רש""י פירש שלא ישלמו נכסי מלוג שלה אף שהיו מפסידים אותו בעדותן מלאכול פירות בחייה ומלירש אותם במותה, שיכולים לומר אנו לא העדנו אלא על כתובתה ולא ידענו שהיו לה נכסי מלוג. והביא פירוש שאם ייחד לה קרקע לכתובתה בו ישומו, ודחאהו <sup>י</sup> .<span style=""font-size: 12pt !important; color: #504f4b;"">
<br>י.  ו הריטב""א הביא את פירוש הרי""ף ששמין לפי גדלה וקטנה של ממון הכתובה, שהממון הגדול משביח דעתו של לוקח יותר ממה שרוצה ליקח כשהממון קטן. ורבינו מאיר הלוי ואחרים פירשו בהיפך, כי יותר קופצים לקוחות בכתובה מועטת מכתובה מרובה, שאין הבעל קופץ לגרשה כל כך.</span>"	מכות ג.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"יד. המלוה את חבירו לעשר שנים 1) האם שביעית משמטת ומדוע 2) מה ההלכה ומדוע 3 ) ובאלו אופנים לכו""ע אין השביעית משמטת? "	"1) לל""ק דרב יהודה אמר שמואל שביעית משמטתו, ואע""ג דהשתא לא קרינן ביה לא יגוש, סוף אתי לידי לא יגוש. לל""ב אין שביעית משמטתו, ואע""ג דאתי לידי לא יגוש השתא מיהא לא קרינן ביה לא יגוש.<br>2) לר""ת (בתוד""ה איכא) הלכה כלישנא בתרא שהמשנה מסייעת לה וקשה ממנה ללישנא קמא <sup>יא</sup>.<br>3) במלוה על המשכון ובמוסר שטרותיו לב""ד, לרש""י היינו פרוזבול ולתוס' (ד""ה המוסר) תרי מילי נינהו.<span style=""font-size: 12pt !important; color: #504f4b;"">
<br>יא.  כתב הרי טב""א שכן פסק הרמב""ן מטעמו של ר""ת ועוד דשביעית בזמן הזה דרבנן היא, והולכים בו תמיד לקולא לתובע, וכן פסק הרמב""ם. ויש שפסקו כלישנא קמא משום שרבא שהוא בתרא הכי סבירא ליה בתרוייהו לישנא, ועוד שבספק ממון חומרא לתובע וקולא לנתבע.</span>"	מכות ג. - ג: ותוס'		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	טו. מה הדין ומדוע באומר לחבירו 1) על מנת שאין לך עלי אונאה 2) על מנת שאין בו אונאה? 	"1) לרב יש לו עליו אונאה, שהמתנה ע""מ שכתוב בתורה תנאו בטל. ולשמואל אין לו עליו אונאה, שהמתנה על מה שכתוב בתורה תנאו קיים והתנה שלא יתבע את האונאה אלא ימחול.<br>2) יש לו עליו אונאה. לרש""י שהוא הבטיחו שאין בו אונאה ואנו רואים שיש בו אונאה. ורשב""ם (בתוד""ה על) פירש שהתנה שלא יחול איסור לאו דלא תונו על המקח ועל כרחו הוא חל."	מכות ג: ותוס'		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	טז. הפותח בית הצואר חייב חטאת מה פירוש פותח בית הצואר? 	"רש""י פירש שעושה פתח חדש לחלוק בשבת וחייב משום שתיקן כלי <sup>יב</sup> .<span style=""font-size: 12pt !important; color: #504f4b;"">
<br>יב.  ו הרמב""ן והריטב""א הבי או את פי' ר""ת דלאו בפותח פתח חדש, אלא שכבר נפתח בחול אלא שסגרו אותו ע""י תפירת חוט .</span>"	מכות ג:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"יז. שלשה לוגים מים או חסר קורטוב שנפל לתוכם קורטוב יין או חלב ונפלו למקוה חסר 1) מתי פסלו לכו""ע 2) מתי לא<br>פסלו לכו""ע 3) באלו אופנים מחלוקת ומי החולק? "	"1) שלשה לוגים מים ונפל לתוכם קורטוב יין או חלב ומראיהם כמראה מים.<br>2) שלשה לוגים מים חסר קורטוב שנפל לתוכם קורטוב של יין ומראיהם כמראה יין.<br>3) א.שלשה לוגים מים שנפל לתוכם קורטוב של יין ומראיהם כמראה יין לרב לא פסלוהו לרבי חייא פסלוהו. לר' יוחנן בן נורי לא פסלוהו דס""ל שהכל הולך אחר המראה. בדעת ת""ק רב פפא הסתפק אם פסלוהו או לא, לרבא פשיטא שפוסל <sup>יג</sup> ולרב יוסף פשיטא שאינו פוסל.<br>ב. שלשה לוגים מים חסר קורטוב שנפל לתוכם קורטוב חלב ומראיהם כמראה מים לת""ק לא פסלוהו דליכא שיעור ולר' יוחנן בן נורי פסלוהו דס""ל שהכל הולך אחר המראה.<span style=""font-size: 12pt !important; color: #504f4b;"">
<br>יג.  כתב הריטב""א שרב פפא הסתפק משום שלא שמע הברייתא של רב חייא, וניחא ליה לאוקמוה דרב כדברי הכל, ולרבא פשיטא ליה משום דשמיעא ליה דר' חייא ולא ניחא ליה לאוקמיה דלא כחד.</span>"	מכות ג: -ד.		
