#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מא. 1 'וכ&quot;ג עומד וקורא אחרי מות ואך בעשור וגולל את התורה ומניחה בחיקו ואומר יתר ממה שקריתי לפניכם כתוב כאן ובעשור שבחומש הפקודים קורא על פה' מדוע נוהג כן?	"קורא אחרי מות ואך בעשור - אין כאן בעיה שאין מדלגים בתורה, שבענין אחד מותר.<p dir=""rtl"">ואומר יותר ממה שקריתי וכו' - שלא להוציא לעז על ס&quot;ת.</p><p dir=""rtl"">בעשור שבחומש הפקודים קורא ע&quot;פ - ואינו גולל את הספר לשם שאין גוללים ס&quot;ת בציבור, ואינו מביא ספר אחר משום פגמו של ראשון כשקורא אחד קורא בשני ספרים, ור&quot;ל אמר לפי שאין מברכין ברכה שאינה צריכה.</p>"	סוטה מא.		ז'
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מא. 2 האם מדלגים בתורה ובנביאים?	"בתורה - בענין אחד מדלגים בשני ענינים אין מדלגים, בנביא - אף בשני ענינים מדלגים, ובשניהם בכדי שלא יפסוק המתורגמן.<p dir=""rtl"">אין מדלגים מנביא לנביא ובנביא של תרי עשר מדלגים, ובלבד שלא ידלג מסוף הספר לתחילתו.</p>"	סוטה מא.		ז'
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מא. 3 מה כה&quot;ג מברך כשקורא בתורה ביוה&quot;כ?<p dir=""rtl"">מה עושים כל העם אחר שסיים כה&quot;ג את קריאתו?</p>"	"מברך על התורה כדרך שמברכין בבהכ&quot;נ, ועל העבודה, ועל ההודאה, ועל מחילת עון כתיקנן, על המקדש בפני עצמו, ועל הכהנים בפני עצמן, על ישראל בפני עצמן, ועל ירושלים בפני עצמה, ועל שאר תפלה היינו 'תחנה רנה ובקשה שעמך ישראל צריכין ליוושע וחותם בשומע תפלה'.<p dir=""rtl"">מכאן ואילך כל אחד ואחד מביא ספר תורה מתוך ביתו וקורא בו, וכל כך למה כדי להראות חזותו לרבים.</p>"	סוטה מא.		ז'
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מא. 4 מדוע הוצרכה התורה לפרט במצות הקהל &quot;מִקֵּץ שֶׁבַע שָׁנִים בְּמֹעֵד שְׁנַת הַשְּׁמִטָּה בְּחַג הַסֻּכּוֹת&quot;?	"אי הוי אמר רק מקץ שבע שנים הו&quot;א שימנו מהשתא, כתב &quot;שנת השמיטה&quot;, וכתב &quot;מועד&quot; דלא תימה בסוף שמיטה, ממועד הו&quot;א בר&quot;ה כתב רחמנא &quot;בחג הסוכות&quot;, &quot;בבוא כל ישראל&quot; ללמדנו שבתחילת החג ולא בסופו. <p dir=""rtl"">(השתא מקץ שבע שנים נצרך שלא בתחילתה שמיטה אלא לאחריה. מועד ללמדנו בתוך המועד ולא ביום הראשון &lt;תוס', וע' רש&quot;י שפי' הטעם שאין עושים ביו&quot;ט שאין בנין הבמה דוחה יו&quot;ט&gt;)</p>"	סוטה מא.		ז'
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מא: 1 היכן המלך קורא?	לחכמים בעזרה, וביאר רב חסדא בעזרת נשים, מדתנן עומד מכלל שהוא יושב ואין ישיבה בעזרה אלא למלכי בית דוד בלבד, ולראב&quot;י בהר הבית (לעיל מ: וכמשמעות התוספתא דקאי על המלך, וכן דעת תוס' רא&quot;ש בסוכה ואחרים, אמנם ברש&quot;י נראה שהמחלוקת היא על כה&quot;ג ביום הכיפורים).	סוטה מא:		ז'
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מא: 2 המלך האם קורא מעומד או מיושב, והאם ראוי שיחמיר על עצמו?	המלך עומד ומקבל וקורא יושב, אגריפס המלך קרא מעומד ושבחוהו, ואף שמלך שמחל על כבודו אין כבודו מחול שנאמר &quot;שום תשים עליך מלך&quot; שתהיה אימתו עליך, מצוה שאני.	סוטה מא:		ז'
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מא: 3 האם מותר להחניף לרשעים בעולם הזה ומנין?	דרש ר' יהודה בר מערבא ואיתימא ר' שמעון בן פזי מותר להחניף לרשעים בעולם הזה שנאמר &quot;לא יקרא עוד לנבל נדיב ולכילי לא יאמר שוע&quot; מכלל דבעולם הזה שרי. ר' שמעון בן לקיש אמר מהכא &quot;כראות פני אלהים ותרצני&quot;, ופליגא דרבי לוי שאמר שלא אמר כן לשבח את עשיו אלא רצה לומר לעשיו שהוא ראה פני אלהים שיפחד ממנו.	סוטה מא:		ז'
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מא: 4 אלו עונשים אמר רבי אלעזר ניתנים על החנופה ומנין (אף ותפילה, עובר, גיהנם, בידו, נידה וגולה)?	"א&quot;ר אלעזר: מביא אף לעולם שנאמר וחנפי לב ישמו אף ותפילתו אינה נשמעת שמסיים הכתוב &quot;לא ישועו כי אסרם&quot;. <p dir=""rtl"">אפי’ עוברים שבמעי אמם מקללים אותו, שנא' אומר לרשע צדיק אתה יקבוהו עמים יזעמוהו לאומים.</p><p dir=""rtl"">נופל בגהינום - שנאמר &quot;הוי האומרים לרע טוב ולטוב רע וגו' ולאחריו כתיב &quot;לכן כאכל קש לשון אש וחשש להבה ירפה&quot;.</p><p dir=""rtl"">נופל בידו או ביד בנו או ביד בן בנו - שכן מצאנו בירמיהו שאמר לחנניה &quot;אמן כן יעשה ה'&quot; ונפל ביד נכדו.</p><p dir=""rtl"">עדה שיש בה חנופה מאוסה כנדה - &quot;כי עדת חנף גלמוד&quot; ובכרכי הים קוראים לנדה גלמודה פי' גמולה מבעלה, וסופה שגולה הוקש &quot;ואני שכולה וגלמודה גולה וסורה&quot;.</p><p dir=""rtl"">[זה מלבד מה ששנינו במשנה שנגזר על דורו של אגריפס כליה על החנופה, ועוד אמרו כת חנפים אינם מקבלים פני שכינה.]</p>"	סוטה מא:		ז'
