#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"נה. לרבא אין מניחים עירובי תחומין מיום טוב לחבירו דאין קונים שביתה ביו""ט. למה לא אמר משום הכנה?<br>"	"תירצו התוס' (ד""ה מאי) א. משום הכנה אין אוסרים כיון שיש כאן ספק דשמא חול הוא לגמרי והקשו התוס' על תירץ זה.<br>ב. שטעמו של רבא משום הכנה וה""ק אין קונים שביתה ביו""ט משום דאין מכינים מיו""ט ליו""ט."	ביצה תוס' יז.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"נו. ""אי אמרת הוא נאסר וקמחו נאסר צריך לאקנויי קמחו לאחרים ואי אמרת אין קמחו נאסר אין צריך לאקנויי קמחו"" מה הקשו התוס' על גירסתנו ומה תירצו?&nbsp;"	"כתבו התוס' (ד""ה אי) שלצד הראשון קשה דהואיל וקמחו נאסר מה מועיל הקנייה לאחרים, מי יכול לסלק האיסור שבו כדי שיאכל הוא עצמו אחר שנאסר<sup>מז</sup>. ולצד השני קשה כיון שהוא עצמו נאסר מאיזה טעם יהא מותר שאחרים אופים לשבת בשבילו מה שהוא עצמו אינו יכול לעשות בשביל עצמו<sup>מח</sup>. ותירצו התוס' דיש לגרוס כגי' ה""ג דאי אמרת הוא נאסר ואין קמחו נאסר מצי לאקנויי קמחו לאחרים ואי אמרת הוא נאסר וקמחו נאסר לא מצי לאקנויי קמחו לאחרים.<span style=""font-size: 12pt !important; color: #504f4b;""><br>מז.  תירץ הרשב""א דלגבי הא הקילו בעירובי תבשילין כיון שאינו אלא להיכרא בעלמא או לכבוד שבת או לכבוד יו""ט וכיון שהחמירו עליו כל כך שאסרו הוא וקמחו בעודו שלו סגי בהכי. עוד הקשה הר""ן והא כיון שנאסר מעיו""ט אינו בדין שיהיה מותר לאחרים כדאמרינן לגבי עירובי תחומין שהבהמה והכלים כרגלי הבעלים ותירץ שבתחומין אין השביתה נקנית אלא בין השמשות אבל תבשילין כל שעה ושעה הוא מתיר שהרי משעה שנאכל או נאבד אסור לבשל .
<br>מח.  עוד הקשה הרשב""א מה הועילו חכמים בתקנתם, כל אדם לא יערב ויתן לאחרים שיעשו לו. ותירץ דעירוב דרבנן הוא ואם איתא דלא אסרו קמתם יש ללמוד שלא החמירו בדבר אלא שלא יעשה הוא בעצמו אבל אחרים אופים לו דמילתא דלא שכיחא הוא שלא יערב כדי שיאפו ויבשלו לו אחרים.</span>"	ביצה תוס' יז.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	נז. מה הדין במי שלא הניח עירובי תבשילין 1) לאפות יותר ממה שצריך 2) שאחרים יאפו לו 3) עבר ואפה? 	"1) לת""ק אסור שכל ככר וככר צריך עריכה ורדיה לעצמה לר' שמעון בן אלעזר מותר מפני שהפת נאפת יפה בזמן שהתנור מלא, והלכה כרשב""א.<br>2)  <sup>מט</sup>בקמחו אסור. בקמחם או אם הקנה להם את קמחו במתנה מותר.<br>3)  <sup>נ</sup>ספק שלא נפשט.<span style=""font-size: 12pt !important; color: #504f4b;"">
<br>מט.  וגם לאפות לאחרים קמתם כתב הר""ן שאסור כיון שהוא נאסר.
<br>נ.  כתב הר""ן דספיקא דרבנן הוא ולקולא.</span>"	ביצה יז. -יז:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	נט. להלכה הרוצה לאפות האם צריך לערב גם בפת והבא ראיה לדבר?	"כתבו התוס' (ד""ה אמר רבא) שלר""ת לאפיה צריך לערב גם בפת דהא קיי""ל כרבי אליעזר דאמר אי אופין אלא על האפוי, מדקא מייתי סתמא דגמ' כוותיה לעיל בריש פירקין<sup>נא</sup>. ולר""ר יצחק א""צ מדקאמרי ב""ה לעיל מניח אדם ערוב תבשיל אחד ועושה בו כל צרכו ומאביי דאמר לא שנו אלא תבשיל אבל בפת לא, ומה שהביא הש""ס לעיל דר' אליעזר לאו משום דהלכתא כוותיה אלא לאסמכתא בעלמא, ואדרבה קיימא לן כר' יהושע לגבי דרבי אליעזר משום דרבי אליעזר שמותי הוא ורבי יהושע פליג עליה בירושלמי ואמר אופק ומבשלין על המבושל. ומ""מ אור""י שאינו רוצה לעבור על דברי דודו וצריך גם פת וכן עמא דבר.<sup>נב</sup><span style=""font-size: 12pt !important; color: #504f4b;"">
<br>נא.  והרשב""א הביא ראיה מע""ז לז,ב דאין אפיה בכלל בישול גבי בישולי עכו""ם ופת עכו""ם .
<br>נב.  והרשב""א כתב בשם הבה""ג שאין אנו נוהגים להחמיר להצריך פת לא למעשה ולא להלכה .</span>"	ביצה תוס' יז:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"ס. מדוע אי מטבילין כלי בשבת וביו""ט?"	"לרבה בשבת גזירה שמא יטלנו ויעבירנו ארבע אמות ברשות הרבים. וביו""ט גזרו אטו שבת, ולרש""י גזרו גזירה לגזירה והתוס'(ד""ה גזירה) כתבו דלא הוי גזרה לגזרה דיו""ט ושבת אחת היא. לרב יוסף גזרה משום סחיטה וגזרו כלים שאינם בני סחיטה אטו כלים שהם בני סחיטה. לרב ביבי גזירה שמא ישהא להטבילם עד יו""ט שהוא פנוי ויבוא לידי תקלה להשתמש בה תרומה&nbsp;<sup>נג</sup>. לרבא מפני שנראה כמתקן כלי.<span style=""font-size: 12pt !important; color: #504f4b;""><br>נג.  ועוד שמכוון מלאכתו ליום טוב, ר""ן.</span>"	ביצה יז: - יח. ותוס'		
