#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מ. 1 מנין לז' חקירות (אליבא דרבנן)?	"כתיב גבי עיר הנדחת &quot;ודרשת וחקרת ושאלת היטב&quot; ג' (דשאלה בלא היטב אינה דרישה), וביחיד עובד ע&quot;ז כתיב &quot;ודרשת היטב&quot; ב', ובעדים זוממים כתיב &quot;ודרשו השופטים היטב&quot; עוד ב' הרי ז', וכתיב נמי בע&quot;ז ובעיר הנידחת &quot;והנה אמת נכון הדבר&quot; הרי י&quot;א, יצאו ג' לג&quot;ש שילמדו אחד מהשני שלא נאמר שנכתבו כל אחד בשביל הדרשות שלו עצמו, הרי ח'.<p dir=""rtl"">מה שמצאנו להדיא זה בנסקלים ונהרגים, נחנקים אתיא בק&quot;ו שהוא יותר קל, נשרפים לר&quot;ש שהוא יותר חמור מנסקלים נלמד מדרישה השמינית כנ&quot;ל, ולחכמים אף דאתיא מק&quot;ו טרח וכתב לה קרא. אין לומר דאתיא לחקירה נוספת באיזה יובל כיון דאמר באיזה שבוע לא בעי באיזה יובל.</p>"	סנהדרין מ.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מ. 2 כמה חקירות יש ואלו הן?	"ת&quot;ק סובר שבע: באיזו שבוע, באיזו שנה, באיזו חודש, בכמה בחדש, באיזה יום, באיזה שעה, באיזה מקום.<p dir=""rtl"">ר' יוסי אומר רק ג' חקירות: באיזה יום, באיזה שעה, באיזה מקום. אמר ר' יוסי לחכמים הרי מי שבא ואומר אתמול הרגו מה מקום יש לשאול את כל הז' חקירות, ענו לו חכמים אף לשיטתך הרי אם אמר עכשיו הרגו לא צריך אפ' לג', ובכל זאת התורה חייבה לחקרו אע&quot;ג דלא צריך כדי לטריחם כרשב&quot;א, ה&quot;נ כל הז', ור' יוסי סבר אתמול הרגו שכיח, עכשיו הרגו לא שכיח.</p>"	סנהדרין מ.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מ: 1 פרט את מה ששנינו במשנה 'מכירין אתם אותו, התרתם בו, העובד עבודה זרה את מי עבד ובמה עבד'! (ג' תנאים בהתראה)	"תנו רבנן: מכירים אתם אותו - נכרי הרג, ישראל הרג.<p dir=""rtl"">התריתם בו - קיבל עליו התראה, התיר עצמו למיתה, המית בתוך כדי דיבור.</p><p dir=""rtl"">העובד עבודה זרה, את מי עבד - לפעור עבד, למרקוליס עבד.</p><p dir=""rtl"">ובמה עבד - בזיבוח, בקיטור, בניסוך, בהשתחואה.</p>"	סנהדרין מ:		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מ: 2 מנין להתראה מן התורה (מלקות, הרג, סקילה ושריפה)?	"חייבי מלקויות - אמר עולא &quot;ואיש אשר יקח את אחותו...וראה את ערותה&quot; וכי בראיה תליא מילתא, אלא עד שיראו טעמו של דבר. ואם אינו ענין לכרת תנהו למלקות.<p dir=""rtl"">חייבי הרג - דבי חזקיה תנא &quot;וכי יזיד איש על רעהו להרגו בערמה&quot; שהתרו בו ועדין הוא מזיד.</p><p dir=""rtl"">חייבי סקילה - דבי ר' ישמעאל תנא &quot;המצאים אותו מקושש עצים&quot; שהתרו בו ועדין הוא מקושש. </p><p dir=""rtl"">חייבי שריפה - דבי רבי תנא &quot;על דבר אשר עינה&quot; אם אינו ענין לנסקלים תנהו לנשרפים, לר&quot;ש דשריפה חמורה צריכא, לרבנן מילתא דאתיא מק&quot;ו טרח וכתב לה קרא.</p><p dir=""rtl"">ממלקות א&quot;א ללמוד למיתה וכד' כיון דחמור הוא אולי יהרגו אף בלא התראה, אמנם היה יכול לכתוב רק בנסקלים ונלמד השאר ממנו, אלא מילתא דאתיא מק&quot;ו טרח וכתב לה קרא.</p>"	סנהדרין מ:		
