#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מאי טעמא דמים אחרונים?	"1) מפני מלח סדומית (חולין ק""ה ע""א) [ויש לחוש למלח אחר שטבעו כמלח סדומית (רבינו יונה בשם הרמב""ם)]<br>2) מפני מעשה שהיה דאחד הרג את אשתו מפני שלא נטל מים אחרונים (רבינו ירוחם)<br>3) דרשינן בברייתא והייתם קדושים אלו מים אחרונים (ברכות נ""ג ע""ב)<br>4) מבואר בגמ' חולין (ק""ה ע""א) דהוא ג""כ להעביר את הזוהמא (ר""י באק)"	סימן קפא סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין באלו שהולכים במלחמה?	"אפ""ה מחויבין במים אחרונים (עירובין י""ז ע""ב)"	סימן קפא סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מי ששומע בהמ""ז מחבירו, האם צריך ליטול מים אחרונים?"	"כן (מ""ב ס""ק א')"	סימן קפא סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין במי שאין ידיו מזוהמות כלל?	"אפ""ה צריך ליטול את ידיו דיש לחוש למלח אחר הדומה למלח סדומית וכמ""ש הרבינו יונה בשם הרמב""ם (מ""ב ס""ק א')"	סימן קפא סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם אין לו אלא מים מצומצמים?	"בודאי צריך לצמצם במים ראשונים כדי שיוכל ליטול גם מים אחרונים (פשוט, מ""ב ס""ק ב') {ויש להסתפק אם כדאי לסמוך על המקילין ליטול רק עד סוף קשרי אצבעותיו}. ואם אין בו אלא מים לאחד מהם, כתב המ""ב (שם) דעדיף ליטול מים ראשונים ולא אחרונים דהרי כתבו תוס' אין לנו מלח סדומית בזה""ז (לקמן סעי' י'), אבל יש אומרים דצריך להמתין כדי הילוך ד' מיל לפניו ומיל אחד לאחוריו, ואז מותר לאכול [וטוב לכרוך את ידיו במפה (שעה""צ ס""ק ח') {ויש לעיין אם יברך על נטילת ידים, ויש עצה לאכול מעט ואח""כ יכסה את ידיו}] וכשהגיע לו מים יטול מים אחרונים (מ""ב שם)"	סימן קפא סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה יעשה בשבת באמצע הסעודה, האם עדיף ליטול מים אחרונים להסעודה ביום או ליטול מים ראשונים לשלש סעודות?	"כתב המג""א (ריש הסימן) דעדיף ליטול מים אחרונים דהרי כבר נתחייב בה (ערוה""ש סעי' ו')"	סימן קפא סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה קדים, מזיגת הכוס או מים אחרונים?	"מזיגת הכוס (מג""א ריש הסימן, ערוה""ש סעי' ו'), וה""ה דעל נהרות בבל ושיר המעלות קדים למים אחרונים (ערוה""ש סעי' ט')"	סימן קפא סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם נוטלים מים אחרונים ע""ג 1) קרקע 2) כלים 3) עצים דקים?"	"1) לא, מפני רוח רעה ששורה עליהם 2) כן [לפי רש""י ליכא רוח רעה אלא כשהוא ע""ג קרקע, ולפי הלבוש יש רוח רעה אבל אין חשש שידרסו בה בני אדם (ביה""ל ד""ה אלא), ונפק""מ ביניהם אם צריך לכסות את המים אח""כ (מ""ב דרשו)] {והנה, בסי' ד' כתבנו דהמג""א (ס""ק ז') ס""ל דצריך להיות כלי מאוס בדוקא, וגם מבואר שם דיש ענין בכלי בדוקא ולא בכיור, ועי' בפסק""ת כאן (אות ו') דיש מחמירים ה""נ במים אחרונים} 3) מח' אמוראים, לפי הרשב""א והטור אזלינן לקולא במידי דרבנן, ולפי הרמב""ם אזלינן לחומרא [משום סכנה (כס""מ ברכות פ""ו הט""ז, יש""ש, מאיר עוז עמ' 227)], והשו""ע פסק לכתחילה כהרמב""ם אבל אם אין לו כלי יכול ליטול על עצים דקים (שעה""צ ס""ק י""ג) {אבל לעיל בסי' ד' כתב המג""א (ס""ק ז') דאין ליטול מי נטילה בבקר ע""ג קיסמין, וביאר שם המחה""ש דהתם הטומאה בא ע""י רחיצת הידים משא""כ הכא הטומאה בא כשהגיע לארץ, אמנם זהו המג""א לשיטתו דס""ל כרש""י דבמים אחרונים לא חלה הרוח רעה עד שיגיע לקרקע ומש""ה מקיל ברצפה, אבל לפי הלבוש דטעם ההיתר דעצים דקין הוי מפני שאין דרכן של בני אדם לילך עליהם, ה""ה בנטילת ידים בבקר הו""ל להקל (עם ר""י באק)}"	סימן קפא סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר ליטול מים אחרונים על הרצפה?	"המג""א (ס""ק ב') מדייק מהחינוך דהוי כמו עצים דקים דחוצץ בינו ובין הקרקע, אכן לפי הלבוש בודאי יש להחמיר דעדיין יש רוח רעה על המים (מ""ב ס""ק ז'), והוסיף השעה""צ (ס""ק י""ז) דיתכן דאפי' לרש""י אסור דהרצפה חשוב כקרקע [והערוה""ש (סעי' ז') מקיל כהמג""א]"	סימן קפא סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר ליטול את ידיו במקום שאין עוברים שם בני אדם?	"כן, ומש""ה מותר ליטול את ידיו תחת השולחן (מג""א ס""ק ב', מ""ב ס""ק ד')"	סימן קפא סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם יכול לתחוב ידיו לתוך כלי מלא מים 1) למים אחרונים 2) למים אמצעים?	"1) לא (יש""ש, מג""א ס""ק א', מ""ב ס""ק ג'), וביאר המחה""ש מפני שצריך להעביר את הזוהמא ואם יתחוב לתוך הכלי שוב נדבקו המים עם הזוהמא בידיו {ולפיכך לא מהני לשפשף ידיו על ה- condensation שע""ג הבקבוק}, והוסיף הכה""ח (ס""ק ט') דה""ה ע""פ קבלה יש לשפוך בדוקא. 2) כן (יש""ש, מג""א שם, שעה""צ ס""ק י'), וביאר המחה""ש דרק צריך להעביר המאכל מידיו ושוב אין המאכל נדבק בידיו {וצ""ב קצת, ואמנם הפמ""ג (א""א ס""ק א') הביא הא""ר דמחמיר באמצעים}"	סימן קפא סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מים חמים/פושרים כשרים למים אחרונים?	"יש ב' לשונות בגמ' אם צריך ליטול מים אחרונים במים פושרים [פחות מיד סולדת בו {ועי' מש""כ ביו""ד בסי' קפ""ח}] או מים צוננים [פחות מפושרים {שהוא כשיעור רוק כדמבואר בש""ך יו""ד (סי' קפ""ח ס""ק י""ד) בשם הריטב""א}], והשו""ע פסק לקולא דסגי בפחות מיד סולדת בו [ויד נכוית בו לאו דוקא (מג""א ס""ק ג', מ""ב ס""ק ח')], והמהרש""ל מחמיר דצריך דוקא צוננין (מג""א ס""ק ג'), ואין להחמיר במקום שאין לו צוננין (מ""ב ס""ק ז') "	סימן קפא סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הטעם שאסור ליטול במים חמים?	"מפני שהם מפעפעין את הידים, והזוהמא מבליע בתוך הידים (גמ' חולין ק""ה ע""א, מ""ב ס""ק ט')"	סימן קפא סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין במים חמים שנצטננו?	"כשרים (מ""ב ס""ק ט')"	סימן קפא סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	עד כמה צריך ליטול מים אחרונים?	"מעיקר הדין עד פרק השני [ובאגודל עד פרק הראשון] דלמעלה מזה לא יגיע הלכלוך, ופשוט דאם הגיע לכלוך למעלה מזה צריך ליטול גם שם (מ""ב ס""ק י'), והביה""ל (ד""ה עד) הביא מביאור הגר""א (ס""ק ו') ע""פ הדמשק אליעזר דלפי הראשונים דס""ל דצריך ליטול כל היד למים ראשונים היינו משום דזהו לסרך תרומה אבל לחולין צריך ליטול עד סוף קשרי אצבעותיו, וה""נ במים אחרונים דליכא משום סרך תרומה אלא משום חולין גרידא צריך ליטול עד סוף קשרי אצבעותיו [וכ""כ ספר שלחן של ארבע לרבינו בחיי (מובא בב""י)] {כך מבואר בדמשק אליעזר, אכן מעורר ר""י באק דמבואר ברבינו יונה בברכות דיש ראשונים דס""ל דבין לחולין בין לתרומה צריך ליטול כל היד, ולפי""ז יהא צריך ליטול כל היד, ויש להוסיף עוד טעם ליטול כל היד דאפשר דנגע הפת למעלה מקשרי אצבעותיו ויש לחוש למלח הדומה למלך סדומית, ועי' במאיר עוז דהביא מהגרח""ק דצריך ליטול כל היד, אמנם בספר אלא ד' אמות של הלכה מבואר דהגרח""ק אינו נוטל אלא האצבעות ואח""כ משפשף המים על כל היד}"	סימן קפא סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם ראוי ליתן ידיו על שפמו?	"מרש""י יומא (פ""ג ע""ב) משמע כן, וכ""כ ההתעוררות תשובה (או""ח סי' פ""ג) שכן נהג הכתב סופר, אכן הכה""ח (ס""ק א') כתב דאינו ראוי לעשות כן, ויתכן דהוא מפני חשש שמא ישתה המים ויש עליהם רוח רעה, והוסיף הגר""מ אליהו זצ""ל דראוי לרחוץ שפמו במים אחרים (וזאת הברכה פי""ד בהע')"	סימן קפא סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כיצד יצדד אצבעותיו בשעת נטילת מים אחרונים?	ישפילם למטה כדי שתרד הזוהמא	סימן קפא סעיף ה		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ממי יתחיל ליטול מים אחרונים?	"יתחיל מקטן היושב בסוף כמסיבה {ור""ל,יתחיל ממי שיושב בקצה השולחן} [כדי שלא יצטריך הגדול להמתין ויהיה גנאי והפסק לו] (מ""ב ס""ק י""ג) ויטלו כסדר ישיבתן, אבל כשיגיע לחמשה אחרונים יטול הגדול [ר""ל המברך] כדי שיוכל לעיין בד' ברכות דבהמ""ז [והא דאמרינן תיכף לנטילה ברכה לאו תיכף ממש, ומ""מ אין להפסק בכדי {ולכאורה צ""ל דשיעור זה שוה לכדי הילוך כ""ב אמה}], ואח""כ ד' הנשארים נוטלים דרך ישיבתן ואין מכבדין זה לפני זה (ב""י, מג""א ס""ק ה' , מ""ב ס""ק י""ב - ט""ז)"	סימן קפא סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה הדין בזה""ז שכולנו מברכים?"	"מעיקר הדין קיים הלכה זו להתחיל בקטן [שהמברך צריך זמן להכין מפני שהוא מברך בקול רם וגם אומר ברכת הזימון] ומפני זה יש ענין לכבדו שהוא העיקר יותר (מ""ב ס""ק י""ב, שעה""צ ס""ק כ""ד), ומ""מ כתב הביה""ל (ד""ה מן) דעדיף לעשות הרבה כוסות של מים אחרונים כדי שלא יהיה הפסק כ""כ"	סימן קפא סעיף ו		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו השיטות בהראשונים לגבי ברכה על מים אחרונים?	"1) הרמ""ה ס""ל דצריך לברך עליהם כיון שהם חובה [ולפי מקצת גאונים יברך על רחיצת ידים]<br>2) הבה""ג ורב עמרם גאון סברי דאינו מברך [לא בלשון נטילה ולא בלשון רחיצה ולא בלשון שטיפה, וסימן לדבר בשמתא נר""ש (ע""פ גמ' חולין קכ""ז ע""א), ומובא ברא""ש בברכות (סוף פרק ח')]<br>3) הראב""ד הכריע דאם ידיו מזוהמות צריך ליטול קודם בהמ""ז וצריך לברך על הנטילה [וזוהמא הוא כל דבר שאינו קרב ע""ג המזבח (שאלתות דרב אחאי)], ואם נוטל רק מחמת המלח סדומית אינו מברך עליו ויכול ליטול את ידיו אפי' לאחר בהמ""ז. ודוקא המברך צריך ליטול קודם לבהמ""ז אבל השומעים שנוטלים מחמת מלח סדומית יכולים ליטול אחר בהמ""ז<br>4) המרדכי כתב דיחיד אינו מברך, אבל שלשה שאכלו נוטלים בברכה (דרכ""מ ס""ק ב')<br>5) הערוה""ש (סעי' ד') מחדש טעם שלא לברך דכי היכי דברכת המוציא עולה לכל המאכלים בסעודה, כך ברכת על נטילת ידים עולה לכל הרחיצות בסעודה"	סימן קפא סעיף ז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"איך קיי""ל?"	"אין מברכין כלל, וביאר המ""ב (ס""ק י""ז) לפי הטעם דמלח סדומית אין מברכין דאין מברכין על שמירה מסכנה [והקשה הפמ""ג (פתיחה לנטילת ידים) מאי שנא ממעקה דמברכין עליו, ותי' דהתם אינו ברור כ""כ הסכנה ובעיקר הוי מצוה א""נ במצוה דאורייתא מברכין אפי' על סכנה], ולפי הטעם להעביר את הזוהמא אין מברכין מפני שאין עושין המצוה כתיקונה בהעברת שמן ערב אחר הנטילה"	סימן קפא סעיף ז		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם צריך לנגב את ידיו אחר מים אחרונים?	"הרשב""א ס""ל דא""צ ניגוב דאינם באים אלא לנקות את הידים (מ""ב ס""ק י""ח), והרמב""ם ס""ל דצריך ניגוב [לפי היש""ש מפני המברך (מג""א ס""ק ו', ערוה""ש סעי' ז') דאינו ראוי לברך ברכת השם בלי ניגוב מפני הכון לקראת אלקיך ישראל (יש""ש, מחה""ש) {וכן אשכחן הכון בשאר ברכות לעיל בסי' ז' סעי' ב' ובערוה""ש (שם סעי' ג')}, ולפי הגר""א (ס""ק י') משום שהרמב""ם לשיטתו דס""ל דלא נקרא נטילה בלא ניגוב], והשו""ע לעיל (סי' קע""ג סעי' ג') סתם כהרשב""א ואפ""ה לכתחילה טוב לנגב את ידיו לצאת דעת הרמב""ם (מ""ב ס""ק י""ט)."	סימן קפא סעיף ח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם צריך ליטול ברביעית?	"הספר שולחן של ארבע (לרבינו בחיי) ס""ל דא""צ שיעור (ב""י), אבל הגר""א במעשה רב כתב דצריך רביעית (מ""ב ס""ק י""ט) [והערוה""ש (סעי' ח') הביא דיש מקפידין בדוקא ליטול בפחות מרביעית, אבל כותב שלא מצא זה בשום מקום]"	סימן קפא סעיף ח		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם יכול ליטול מים אחרונים בשאר משקים?	"כתב הב""י דכיון דמים אחרונים אינו אלא להעביר את הזוהמא יכול ליטול בשמן ודבש וחלב, אבל לא ביין מפני חשיבותו, ומ""מ כתב הפמ""ג (א""א ס""ק ז') דלכתחילה יטול במים {מסתמא מפני ביזוי אוכלים וכמ""ש המג""א לעיל (סי' קע""א) דאם אפשר באחר לא יפסיד האוכלים, וע""ש שהביה""ל חולק על המג""א, ואפשר שזה דומה לרפואה} (מ""ב ס""ק כ' - כ""א) {ומכאן ש""מ דלאחר הבדלה כשיש יין שנשפך על ידיו אין זה נחשב כמזוהם, ואפ""ה מבואר ברמ""א ביו""ד (סי' רס""ה סעי' א') דדם מילה נחשב כמזוהם, ואולם יתכן דמי שמקפיד על יין צריך ליטול את ידיו מחמת קפידתו} [ואין ליטול את ידיו ברוק דהוא מאוס (מנחת אלעזר ח""ג סי' נ""ד, מ""ב דרשו)]"	סימן קפא סעיף ט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהם עוד קולות במים אחרונים?	"מותר ליטול במים הפסולים לראשונים (מג""א ס""ק ז'), א""צ כלי וכח גברא, ואין חציצה פוסלת בהם, וא""צ ליטול ב' פעמים (מ""ב ס""ק כ""א) [דלא כשלטי הגיבורים (באה""ט ס""ק ח', שעה""צ ס""ק ל""א)], אכן יש מחמירים ליטול מים אחרונים בכלי (פלא יועף ערך נטילת ידים, מנחת אלעזר ח""ג סי' נ""ד, אור לציון פי""ג אות א', תשובות והנהגות ח""א סי' קע""ג)"	סימן קפא סעיף ט		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"מה הדין בזה""ז?"	"כתבו תוס' דאין נוהגין ליטול מים אחרונים בזה""ז דאין לנו מלח סדומית [ואינו חושש לשאר מלח הדומין למלח סדומית דלא כהרמב""ם], וגם לזוהמא לא חיישינן כיון שאין נוהגין ליטול מפני שאין לנו שמן ערב ממילא אינם מקפידין בכך, ומיהו אם יש איסטניס שמקפיד ליטול את ידיו אחר הסעודה לדידיה צריך ליטול את ידיו קודם בהמ""ז (טור), וכתב המג""א (ס""ק י') דמהטור משמע דוקא המברך, אבל ע""פ קבלה ראוי לכל אדם ליטול את ידיו, וכ""כ הגר""א (ס""ק י""ב) דצריך ליטול את ידיו אפי' בזה""ז (מ""ב ס""ק כ""ב)"	סימן קפא סעיף י		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לברך כשידיו מזוהמות?	"כתב הפמ""ג (א""א ס""ק ט') דאינו יכול לברך שום ברכה כשידיו מזוהמות אלא צריך לקנחם תחילה, ורק סתם ידים כשרים לברכות (מ""ב ס""ק כ""ג, שעה""צ ס""ק ל""ב) [וצ""ע קצת למה כתב המ""ב דוקא איסטניס, ובשעה""צ משמע אפי' כל אדם (שונה הלכות סעי' י""א, מ""ב דרשו), וכן ממ""ב לעיל (סי' קנ""ח ס""ק כ""ג) משמע דכל אדם מחויב ליטול את ידיו כשהם מזוהם (ר""י באק)] {ויש להדגיש עוד הפעם דמי פירות לא מקרי זוהמא דהרי הם כשרים למים אחרונים מדינא, ואולם אם הוא מקפיד עליו יתכן דצריך ליטול את ידיו}"	סימן קפא סעיף י		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין במים אחרונים לגבי 1) נשים 2) קטנים שהגיעו לחינוך?	"1) מעיקר הדין מחויבות כמו אנשים, והשבט הלוי (ח""ד סי' כ""ג) מלמד זכות עליהם דסומכים על תוס' דאין לנו מלח סדומית (וזאת הברכה פי""ד), והמור וקציעה מלמד זכות על הנשים מפני שדרכן לאכול בכף ומזלג. 2) ראוי לחנכם ליטול מים אחרונים"	סימן קפא סעיף י		
