#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"איך נתפרשו הפסוקים דלהלן למ""ד דאור לילא הוא:<p></p><p dir=""rtl"">א. הבוקר אור והאנשים שולחו.</p><p dir=""rtl"">ב. וכאור בוקר יזרח שמש.</p><p dir=""rtl"">ג. ויקרא אלוקים לאור יום. (ס""ד ומסקנא).</p>"	"א. הבוקר האיר, וקמ""ל שיצא אדם בכי טוב.<p></p><p dir=""rtl"">ב. כמו הנץ כעת, תהיה עלות השחר לצדיקים. [ואור לא קאי על הזמן אלא על הפעולה].</p><p dir=""rtl"">ג. לס""ד למאיר ובא קראו יום. ומקשינן דא""כ גם ולחושך קרא לילה למחשיך ובא, ואנן קי""ל דעד צאה""כ הוא לילה.</p><p dir=""rtl"">אלא קרא הקב""ה לאור, וציווהו לשמש ביום.</p>"	<br>פסחים דף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה באור הפסוק הללוהו כל כוכבי אור למ&quot;ד דאור לילא הוא ? לס&quot;ד ומסקנא.	כוכבים המאירים.</p><p dir='rtl'>ומקשינן וכי בא למטע דאינם מאירים לא, הא כתיב הללוהו כל צבאיו.</p><p dir='rtl'>אלא קמ&quot;ל דאור כוכבים קרוי אור, ונפק&quot;מ לנודר מן האור דאסור באור כוכבים.	<br/>פסחים דף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה באור הפסוק לאור יקום רוצח יקטול עני ואביון ובלילה יהי כגנב, למ&quot;ד דאור יממא, ולמ&quot;ד דאור לילא ?	אי אור יממא, הכוונה שהגנב ביום הולך ומלסטם את הבריות בדרך. ובלילה נכנס לבתים לגנוב.</p><p dir='rtl'>אי אור לילא, הכוונה לבא במחתרת, דאם ברור כאור דהוא בא על עסקי נפשות יהרגהו, ואם הדבר ספק כלילה, וכגון שהוא אביו, יהי כגנב שלא ניתן להצילו בנפשו.	<br/>פסחים דף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הכוונה במה שאמר דוד, ואומר אך חושך ישופני ולילה אור בעדני ?	סברתי תחילה שאף העוה&quot;ב שהוא אור יהיה לי כלילה, מחטא בת שבע.</p><p dir='rtl'>והשתא גם בעוה&quot;ז הדומה ללילה, אור בעדני, במה שהודיע הקב&quot;ה שנמחל, בימי שלמה.	<br/>פסחים דף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מאימתי יום י&quot;ד אסור במלאכה במקום שנהגו לר' יהודה וראב&quot;י ? </p><p dir='rtl'>והאם יש להוכיח מזה דאור לילא ?	לר' יהודה מהנץ, לראב&quot;י משעת האור.</p><p dir='rtl'>ואמר ראב&quot;י לר&quot;י היכן מצינו יום שמקצתו מותר ומקצתו אסור.</p><p dir='rtl'>וס&quot;ד להוכיח דאור דראב&quot;י היינו לילה, דאל&quot;כ לדידיה נמי תקשי.</p><p dir='rtl'>ואמרינן דיל&quot;פ דאור הוא עמוד השחר, ולדידיה א&quot;ש דעשאוהו כתענית ציבור העשויה רק מעלות השחר. ורק לר&quot;י דמהנץ קשיא.	<br/>פסחים דף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה השיב ר' יהודה דאמר דאיסור מלאכה בער&quot;פ הוא מהנץ, לטענת ראב&quot;י דהיכן מצינו יום מקצתו מותר ומקצתו אסור ? ומה טען ראב&quot;י על התשובה ?	יום זה גופיה יוכיח, שמקצתו אסור בחמץ ומקצתו מותר.</p><p dir='rtl'>וענה ראב&quot;י דהוא רק בדאורייתא, אך בדרבנן לא מצינו חילוק.</p><p dir='rtl'>ור&quot;י ענה דמצינו חילוק בשעות דרבנן.</p><p dir='rtl'>וראב&quot;י דחה דהתם הרחקה עבוד רבנן לדאורייתא.	<br/>פסחים דף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"היה עומד ומקריב ע""ג המזבח, לאורה, האם טעון קידוש ידים ורגלים?<p></p><p dir=""rtl"">והאם ש""מ דאור יממא?</p>"	לרבי טעון.</p><p dir='rtl'>ואין להוכיח לאור, דאורה שאני.	<br/>פסחים דף ב		
