#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	סט. שלשה אחים שנים מה נשואים שתי אחיות ומתו הנשואים את<br>האחיות. מה הדין ומדוע? (יט.)	"לת""ק הרי אלו חולצות ולא מתייבמות, הואיל ושתיהן זקוקות לו קא פגע באחות זקוקתו. לר""ש שתיהן פטורות אף מן החליצה, שנאמר ואשה אל אחותה לא תקח לצרור, בשעה שנעשו צרות זו לזו, כגון הכא שנפלו לפני יבם אחד, לא יהא לך ליקוחין אפילו באחת מהן."	יבמות יט.		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	ע. העושה מאמר ביבמתו שלא מדעתה. מה הדין ומדוע? (יט: ותוס')	"לרבי קנה דגמר מביאה דיבמה, מה ביאה דיבמה בעל כרחה אף קדושין דיבמה בעל כרחה, וסבר מילי דיבמה ממילי דיבמה הוה ליה למילף. לחכמים לא קנה דגמרי מקדושין דעלמא, מה קדושין דעלמא מדעתה אף קדושין דיבמה מדעתה, וסברי מילי דקדושין ממילי דקדושין הוה ליה למילף. ופירשו התוס' (ד""ה גמרינן) דאע""ג דמאמר אינו אלא מדרבנן מ""מ מר מסתבר ליה דעשאוהו חכמים כביאה ולמר מיסתבר דעשאוהו כקידושין."	יבמות יט: ותוס'		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"עא. למסקנא 1) באיזה אופן נחלקו ר""ש ורבנן באשת אחיו שלא היה בעולמו ומה טעמם 2) ומה הדין לר""ש ומדוע בשני אחים ומת אחד מהם ועשה בה השני מאמר ואח""כ נולד אח ומת השני?"	"1) נחלקו בייבם ואח""כ נולד. ר""ש סבר שמותר לייבמה הואיל ובא ומצאה בהיתר ולא עמדה עליו שעה אחת באיסור. רבנן סברי שאסורה ביבום ופטורה מחליצה דאמר קרא ולקחה לו לאשה ויבמה, עדיין יבומים הראשונים עליה.<br>2) בעלת מאמר אינה מתייבמת דאם מאמר אינו קונה הו""ל אשת אחיו שלא היה בעולמו, ואם יחלוץ לה לא תפטר אשת השני. ולאשת השני חולץ או מייבם ממ""נ דאם מאמר המת קנין גמור הוא הוה ליה ייבם ולבסוף נולד ואפילו אשת הראשון ראויה לייבום ואם מאמר המת אינו קנין אשת השני מותרת שאינה צרת ערוה."	יבמות יט:		
