#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר להלוות על שדה ולהתנות שאם ירצה הלווה למכרה לא ימכרנה אלא למלווה?	"בזול אסור.<div>בשווייה מותר (לדעת הש""ך דווקא כפי השווי העתידי).</div><br><u><b>טעם הדין:</b></u><br>אם מתחייב למכור לו בזול, אז זה אגר נטר - שנותן לו תוספת על ההלוואה.&nbsp;<div>[ובדיעבד, נח' הפוסקים אם זו ריבית קצוצה או אבק ריבית. ויש שכ' שהדבר תלוי בדין צד אחד בריבית (ב""י וש""ך). וי""א שלכו""ע דינו כאבק ריבית מפני שזה נחשב כריבית בדרך מכר. (מקור מים חיים).]</div><div>אבל אם מוכר לו בשוויו אין כאן תוספת ומותר.</div><div>[ואע""פ שזו טובת הנאה - שאני הכא דהיא ממושכנת לו, ועוד שגם אם לא ימכור לו אינו מפסיד את השדה עצמה. ש""ך בנקוה""כ סו""ס קס. והט""ז מתיר בכל טובת הנאה.]</div><div>אך הש""ך מחמיר לכתחילה כדעת המגי""מ שההיתר למכור בשווייה הוא דווקא כפי השווי שיהיה בשעת המכירה, אבל אם מתחייב לו מתחילה למכור לו בשווי של שעת ההלוואה, זה גופא הוי ריבית.</div>"	"שו""ע קעב, ד"		טובת_הנאה משכנתא סימן_קעב ריבית
08 השלם את החסר – חלק מהתוכן מוסתר (מספר הכרטיסים תלוי במספר ההסתרות – יש אפשרות להסתרה אחת או יותר באותה שאלה או להסתרות בכרטיסים נפרדים)	"<div>
סיכום שיטות הראשונים בדין משכנתא:&nbsp;<br><table border=""true"">
<tbody><tr>
<td>
<div><b>&nbsp;</b></div>
</td>
<td colspan=""2"">
<div><b>אתרא דמסלקי</b></div>
</td>
<td colspan=""2"">
<div><b>אתרא דלא מסלקי</b></div>
</td>
</tr>
<tr>
<td>
<div><b>&nbsp;</b></div>
</td>
<td>
<div><b>בנכייתא</b></div>
</td>
<td>
<div><b>בלא נכייתא</b></div>
</td>
<td>
<div><b>בנכייתא</b></div>
</td>
<td>
<div><b>בלא נכייתא</b></div>
</td>
</tr>
<tr>
<td>
<div><b>רש""י</b></div>
</td>
<td>
<div>‫{{c1::‬בבית אסור,
  בשדה מותר‫}}‬<br></div>
</td>
<td>
<div>‫{{c2::‬בבית הוי ר""ק, בשדה הוי
  א""ר‫}}‬.</div>
</td>
<td>
<div>‫{{c3::‬מותר [אף בבית –גר""א]‫}}‬</div>
</td>
<td>
<div>‫{{c4::‬מותר [אף בבית – גר""א]‫}}‬<br></div>
</td>
</tr>
<tr>
<td>
<div><b>תוס'</b></div>
</td>
<td>
<div>‫{{c5::‬מותר‫}}‬</div>
</td>
<td>
<div>‫{{c6::‬אבק ריבית‫}}‬</div>
</td>
<td>
<div>‫{{c7::‬מותר‫}}‬</div>
</td>
<td>
<div>‫{{c8::‬מותר‫}}‬</div>
</td>
</tr>
<tr>
<td>
<div><b>הרי""ף</b></div>
</td>
<td>
<div>‫{{c9::‬אבק ריבית‫}}‬</div>
</td>
<td>
<div>‫{{c10::‬ריבית קצוצה‫}}‬</div>
</td>
<td>
<div>‫{{c11::‬אבק ריבית‫}}‬</div>
</td>
<td>
<div>‫{{c12::‬אבק ריבית‫}}‬</div>
</td>
</tr>
<tr>
<td>
<div><b>הרמב""ם</b></div>
</td>
<td>
<div>‫{{c13::‬בבית אבק ריבית, בשדה מותר‫}}‬</div>
</td>
<td>
<div>‫{{c14::‬בבית ר""ק, בשדה א""ר‫}}‬</div>
</td>
<td>
<div>‫{{c15::‬בבית אבק ריבית, בשדה מותר‫}}‬</div>
</td>
<td>
<div>‫{{c16::‬בבית ריבית קצוצה, בשדה אבק ריבית‫}}‬</div>
</td>
</tr>
<tr>
<td>
<div><b>הראב""ד</b></div>
</td>
<td>
<div>‫{{c17::‬אבק ריבית‫}}‬</div>
</td>
<td>
<div>‫{{c18::‬ריבית קצוצה‫}}‬</div>
</td>
<td>
<div>‫{{c19::‬מותר‫}}‬</div>
</td>
<td>
<div>‫{{c20::‬אבק ריבית‫}}‬</div>
</td>
</tr>
<tr>
<td>
<div><b>הרשב""א</b></div>
</td>
<td>
<div>‫{{c21::‬מותר‫}}‬</div>
</td>
<td>
<div>‫{{c22::‬ריבית קצוצה‫}}‬</div>
</td>
<td>
<div>‫{{c23::‬מותר‫}}‬</div>
</td>
<td>
<div>‫{{c24::‬אבק ריבית‫}}‬</div>
</td>
</tr>
</tbody></table>
</div>"		טור ובית יוסף ריש סימן קעב		משכנתא סימן_קעב ריבית
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"להלכה, לפי דעת השו""ע באיזו משכנתא מותר למלווה לאכול פירות לכתחילה?"	"אך ורק משכנתא דסורא. דהיינו:<div>א. שמסוכם מראש שהמשכנתא היא למספר שנים מסויים ואכילת הפירות באותם שנים היא בעד כל החוב כולו.</div><div>ב. בתנאי שהמלווה אינו יכול לכוף את הלווה לשלם. [אבל מותר להתנות שהלווה יוכל לשלם ולסלק את המלווה.]<br></div><div>ג. שאם התקלקלה השדה אין לו פרעון ממקום אחר.</div><br><u><b>טעם הדין:</b></u><br>רבו דעות הראשונים בדין משכנתא בנכייתא ובלא נכייתא, באתרא דמסלקי ודלא מסלקי, ומסקנת השו""ע היא כדעת הרי""ף שכל משכנתא אסורה חוץ ממשכנתא דסורא שכותב לו ""במשלם שניא אילין תיפוק ארעא דא בלא כסף"".<div>ונאמרו ג' טעמי היתר בזה: א. מכיון שכולל את כל השנים יחד נראה טפי כמכירה. (תוס')</div><div>ב. מכיון שאין המלווה יכול להסתלק בעל כרחו של הלווה, לכן נחשב כשכירות ולא כהלוואה. (רמב""ן)</div><div>ג. מכיון שאם שטפה נהר מפסיד ואינו יכול לפרוע משאר נכסים. (רמב""ן)</div><div>וכ' הש""ך שלדעת השו""ע שני הטעמים הראשונים הם לעיכובא. ואת הטעם השלישי פסק בשו""ע (סעיף ג) בשם יש מי שאוסר.</div>"	"שו""ע קעב, א; ש""ך שם א"		משכנתא סימן_קעב ריבית
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"לדעת הרמ""א, באיזו משכנתא מותר למלווה לאכול פירות לכתחילה?"	"בכל משכנתא שהיא בנכייתא - שמנכה לו שכר מועט עבור אכילת הפירות בכל שנה.<br><u><b>טעם הדין:</b></u><br>הרמ""א מביא את דעת רש""י שמתיר משכנתא בנכייתא אף באתרא דמסלקי, ובאתרא דלא מסלקי מתיר אפ' בלא נכייתא. וכן את דעת הרשב""א שמשכנתא בנכייתא מותרת בכל מקום ומשכנתא בלא נכייתא אסורה בכל מקום. ומסיק שהולכים אחר המנהג, ונהגו כדעת הרשב""א."	"רמ""א קעב, א"		משכנתא סימן_קעב ריבית
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	להלכה, משכנתא בלא נכייתא באתרא דמסלקי - האם זו ריבית קצוצה?	"לדעת השו""ע - ריבית קצוצה.<div>לדעת הרמ""א - אבק ריבית.</div><br><u><b>טעם הדין:</b></u><br>השו""ע פסק כדעת הרי""ף שמשכנתא בלא נכייתא היא ריבית קצוצה. אך הרמ""א מביא י""א כדעת רש""י והתוס' שאין זה אלא אבק ריבית."	"שו""ע ורמ""א קסד, ד; שו""ע קעד, א וש""ך שם"		משכנתא סימן_קעב ריבית
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"לדעת הרמ""א שמותר לעשות משכנתא בנכייתא, איזו אחריות אסור ללווה לקבל על עצמו?"	"אחריות כזו שהמלווה לא יכול להפסיד משום צד.<br><u><b>טעם הדין:</b></u><br>שיטת רש""י היא שאסור לעשות משכנתא בנכייתא בבית משום שאין צד הפסד למלווה. אבל התוס' חולקים משום שאפשר שיפול הבית. וכ' הטור דאף לפי התוס' אם הלווה מקבל אחריות שאם יפול הבית יתן לו מיד בית אחר אסור. ואמנם הב""י נקט שכיון שיכול להיות שהמלווה לא יצטרך לבית זה נחשב שיש לו הפסד. אך הדרכי משה והש""ך חולקים דסברה זו לבדה לא מספיקה להחשב הפסד. אלא הפסד הוא כגון שלא יהיה משכון אחר בינתיים ויפסיד את דמי הנכייתא, אבל אם מתחייב לתת לו מיד משכון אחר והוא לא מפסיד כלום אסור.<div>[ועי' בט""ז שחידש שאע""פ שמקבל עליו אחריות נחשב שיש הפסד שמא יפול הבית ולא יהיה כלל ממה לשלם. ולכן הוא נוקט לדינא דאפ' קיבל אחריות הוי א""ר ולא ר""ק.]</div>"	"רמ""א קעב, א; ש""ך וט""ז שם"		משכנתא סימן_קעב ריבית
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם מותר להלוות על ספרים או על מקומות בית הכנסת ולשבת עליהם (""משכנתא"")?"	"טוב להחמיר לעשות בנכייתא.<br><u><b>טעם הדין:</b></u><br>הרמ""א מביא שיש מתירים אף בלא נכייתא משום שריבית דרבנן מותרת לצורך מצווה, וסבירא להו שמשכנתא בלא נכייתא היא רק מדרבנן. אך למעשה הוא נוקט שיש להחמיר לעשות בנכייתא [לחוש לדעות שזו ריבית מן התורה]."	"רמ""א קעב, א; ט""ז וש""ך שם"		משכנתא סימן_קעב ריבית
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם אפשר לעשות משכנתא בדרך היתר שלא בשעת ההלוואה?	"רק ע""י קנין גמור.<br><u><b>טעם הדין:</b></u><br>כ' הרמ""א בשם בעל העיטור שכל ההיתר במשכנתא (דסורא, או בנכייתא) הוא דווקא בשעת ההלוואה שנקנה למלווה כעין מכר, אבל אח""כ פריטי אין כאן נסכא אין כאן. ופירש הט""ז שיש כאן חסרון של קנין, ולכן אם יעשה קנין המועיל שרי. (וכן מפורש ברמב""ן)"	"רמ""א קעב, ג; ט""ז שם ט"		משכנתא סימן_קעב ריבית
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	עשו משכנתא סתם, ומנהג המקום הוא לעשות משכנתא דסורא או משכנתא בנכייתא, האם מותר למלווה לאכול פירות?	"אם המנהג לעשות משכנתא דסורא מותר.<div>אם המנהג לעשות משכנתא בנכייתא, הרמ""א מתיר והש""ך אוסר.</div><br><u><b>טעם הדין:</b></u><br>הב""י הביא כמה דעות בזה ולא הכריע, אלא שכ' שאם נהגו שלא לעשות אלא משכנתא דסורא סתם משכנתא הכי הוא ושרי, והרמ""א למד מזה להתיר גם בנכייתא, אך הש""ך תמה ע""ז דדי לנו במה שהתרנו בנכייתא והבו דלא לוסיף עלה.<br>"	"רמ""א קעב, ג; ש""ך שם כד"		משכנתא סימן_קעב ריבית
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	משכנתא האסורה באכילת פירות מדרבנן, ועבר המלווה ואכל, האם ניתן לקזז את הפירות מהקרן?	"לא.<br><u><b>טעם הדין:</b></u><br>כך מסקנת הגמ' (סז.) דסלוקי בלא זוזי כאפוקי הוא. [וכאן כו""ע מודים
לדין זה, ומה שנח' הרי""ף ורבנו אפרים הוא אם רק במשכנתא נאמר דין זה או בכל
אבק ריבית, אבל במשכנתא דשכונה גביה והוא מוחזק בה, לכו""ע כאפוקי הוא.]"	"רמ""א קעב, ב"		משכנתא סימן_קעב ריבית
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	משכנתא שהמלווה אוכל פירות באיסור דרבנן, ומחה הלווה שלא יאכל המלווה פירותיו, מה הדין?	"מנכים את כל הפירות שיאכל מכאן ואילך.<br><u><b>טעם הדין:</b></u><br>כ""כ הראשונים שמכיון שהוא מוחה בו הרי זה גזל ולא אבק ריבית, ולכן יוצא בדיינים.&nbsp;<div>אלא שכ' הרמב""ן דבאתרא דלא מסלקי -אמנם מנכים את אכילת הפירות אלא שא""א למנעו מלאכול בניכוי מפני שהשדה קנויה לו לאכילת פירות. אבל באתרא דמסלקי אפשר למנוע אותו מלאכול פירות.</div><div>והנה הש""ך כ' דלדעת הראב""ד לא מנכים כלל משום שהוא כבר קנה את זכות אכילת הפירות. ופסק הש""ך שהממע""ה. אך תמהו עליו האחרונים, שהראב""ד לא דיבר אלא במקום שאין חשש ריבית.</div>"	"רמ""א קעב, א; ש""ך שם סקי""ז; רעק""א על הש""ך הנ""ל"		החזרת_ריבית משכנתא סימן_קעב ריבית
08 השלם את החסר – חלק מהתוכן מוסתר (מספר הכרטיסים תלוי במספר ההסתרות – יש אפשרות להסתרה אחת או יותר באותה שאלה או להסתרות בכרטיסים נפרדים)	"באיזה תנאים מותר למלווה שיש משכון בידו לחזור ולהשכיר אותו ללווה (""חכירי נרשאי"")?<br>א. ‫{{c1::‬רק במשכנתא דסורא.‫}}‬<div>ב. ‫{{c2::‬ע""י אחר בלבד.‫}}‬</div><div>ג. ‫{{c3::‬דווקא שלא התנו על כך מראש.‫}}‬</div><div>[ד. ‫{{c4::‬לדעת הט""ז: רק אם הוא כבר ירד לשדה. אך הש""ך והלבוש מתירים בכל אופן.‫}}‬]</div>"	"הראשונים נח' אם מותר לעשות חכירי נרשאי במשכנתא דסורא או לא, והשו""ע (קסד, א) סתם כדעה האוסרת והביא את הדעה השניה בשם י""א.<div>ועוד נח' הראשונים אם מותר לעשות חכירי נרשאי ע""י אחר, וכ' הש""ך (קסד) דהשו""ע פסק לאיסור.</div><div>ומ""מ במקום דאיכא תרתי לטיבותא, הכריע השו""ע (קעב, ב וקסד, ב) להתיר.</div><div>אך כל זה הוא דווקא אם לא התנו מראש אבל אם התנו מראש אסור. ונח' הראשונים אם זו ריבית קצוצה: לדעת הרמ""ה כן ולדעת הרא""ש לא. וכ' הט""ז (קעב) דלהלכה הוי ריבית קצוצה.</div><div>והנה דעת הט""ז (קסד וקעב) היא שדווקא אם כבר החזיק בשדה מותר לעשות משכנתא דסורא ע""י אחר, אך הש""ך והלבוש מתירים בכל אופן, וכך מפורש בבדק הבית בשם הריטב""א להיתר.</div>"	"שו""ע קסד, א-ב וקעב, ב; ט""ז וש""ך שם ושם"		החזרת_ריבית משכנתא סימן_קסד סימן_קעב ריבית
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	משכנתא שהמלווה אוכל פירות בהיתר, ואמר לו הלווה שיפסיק לאכול פירות הואיל והוא מעוניין לפרוע לו את הכסף בהקדם, האם המלווה צריך להפסיק לאכול פירות?	"בתוך הזמן המוסכם למשכנתא - לא.<div>לאחר הזמן המוסכם - כן.</div><br><u><b>טעם הדין:</b></u><br>בגמ' (סז:) כתוב שאם הלווה אומר איזיל ואטרח ואייתי זוזי המלווה צריך להפסיק לאכול פירות, ופירש הרשב""א שמדובר במשכנתא שעבר זמנה והמלווה עדיין אוכל לפי התנאי הראשון שזה מותר, אבל אם הלווה מוחה אסור. אבל במשכנתא בתוך הזמן, אפ' אם היא באתרא דמסלקי, כל זמן שלא הביא הלווה את הכסף בפועל, המלווה יכול לאכול פירות."	"ש""ך קעב, יד וטז"		משכנתא סימן_קעב ריבית
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"משכנתא במקום שמקובל שאפשר לפדותה רק בזמנים מסויימים כגון בט""ו יום הראשונים בכל שנה, האם נחשב ""אתרא דמסלקי"" או ""אתרא דלא מסלקי""?"	"אתרא דלא מסלקי.<br><u><b>טעם הדין:</b></u><br>הראשונים נח' בדין זה, לדעת הרא""ש נחשב אתרא דמסלקי משום שיכול לפדותו בתחילת השנה, אך לדעת הראב""ד זה נחשב אתרא דלא מסלקי. [ויתרה מזו כ' הרשב""א דאף באותם ט""ו ימים נחשב כאתרא דלא מסלקי] וכ' הש""ך דעיקר ההלכה כהראב""ד."	"בית יוסף קעב; ש""ך קעב כו"		משכנתא סימן_קעב ריבית
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"יהודי שהילווה לגוי במשכנתא והוא אוכל פירות בחינם, והלך הגוי ומכר את ביתו הממושכן ליהודי אחר ע""מ שהקונה יפרע את החוב, האם מותר למלווה להמשיך לאכול פירות בחינם?"	"מותר.<br><u><b>טעם הדין:</b></u><br>כך פירש הראב""ד את המעשה של רב מרי בר רחל ורבא (ב""מ עג:), וטעם ההיתר הוא מפני שבדיני הגויים המלווה אוכל פירות בחינם עד שיפרע לו הלווה את הכסף, ואין לקונה יותר זכות ממה שהיה למוכר. [ודלא כדמשמע מרש""י שטעם ההיתר מפני שהקונה לא התחייב לפרוע את החוב ואינו נחשב כלווה כלל, אבל אם התחייב לפרוע את החוב אסור.]"	"שו""ע קעב, ה; ש""ך שם ל"		משכנתא סימן_קעב ריבית
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	במשכנתא שהמלווה אוכל פירות בהיתר, מי משלם את המס?	המס המוטל על הקרקע עצמה - הלווה.<div>המס על הפירות - המלווה.</div><br><u><b>טעם הדין:</b></u><br>החילוק הוא שהמס המוטל על הקרקע בעל הקרקע משלם אותו, ובמקרה שלנו זהו הלווה, אבל המס על הפירות מוטל על מי שעובד בשדה וזהו המלווה ואם הלווה משלם אותו זו ריבית.	"רמ""א קעב, ו; ט""ז ש""ך שם"		משכנתא סימן_קעב ריבית
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מלווה שקיבל שדה במשכנתא ואכל פירות בהיתר, ובסוף התברר שהשדה גזולה והוצרך המלווה לשלם שכר לבעלים האמיתי, האם יכול להוציא את הסכום הזה מהלווה או שיש בזה חשש ריבית? [מדובר שהלווה קיבל על עצמו אחריות]	"מותר<br><u><b>טעם הדין:</b></u><br>הרשב""א דן בנושא זה, וצדדי הנידון: הנה מבואר בגמ' (ב""מ יב.) שבמכר מותר לקבל אחריות על השבח ואין בזה חשש ריבית, מפני שאינו דומה מכר להלוואה. ומשמע שבהלוואה אסור. וכאן יש להסתפק אם מה שהוא אוכל פירות בנכייתא נחשב כמכר או שזו עדיין הלוואה. והכרעת הרמ""א להתיר בזה."	"רמ""א קעב, ו"		משכנתא סימן_קעב ריבית
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מלווה שקיבל שדה במשכנתא ואכל פירות בהיתר, ובסוף התברר שהשדה גזולה והוצרך המלווה לשלם שכר לבעלים האמיתי, האם יכול להוציא את הסכום הזה מהלווה או שיש בזה חשש ריבית? [מדובר שהלווה <b><u>לא</u></b> קיבל על עצמו אחריות]	"לדעת הט""ז: אסור.<div>לדעת הרמ""א והש""ך: מותר.</div><br><u><b>טעם הדין:</b></u><br>שורש המח' הוא האם אומרים במקרה זה אחריות טעות סופר כמו במכר, ואז מותר לו לשלם כמו שמותר לקבל אחריות מכר ואין זה דומה לריבית. או שאחריות אינה טעות סופר ונמצא שהלווה לא חייב באחריות, ואם הוא משלם לו בכל זאת אז יש בזה איסור ריבית."	"רמ""א קעב, ו; ט""ז שם ונקוה""כ שם"		משכנתא סימן_קעב ריבית
08 השלם את החסר – חלק מהתוכן מוסתר (מספר הכרטיסים תלוי במספר ההסתרות – יש אפשרות להסתרה אחת או יותר באותה שאלה או להסתרות בכרטיסים נפרדים)	‫שימוש במשכון במחיר סימלי - מהם תנאי ההיתר? (3 תנאים)<br>{{c1::‬א. התשלום מנוכה מהחוב.‫}}‬<div>‫{{c2::‬ב. המשכון ממושכן עבור החוב בקנין.‫}}‬</div><div>‫{{c3::‬ג. סוכם ביניהם מראש.‫}}‬</div>	"א. כ""כ החוו""ד (קעב, ג), וטעמו משום שגם בנכייתא יסוד ההיתר משום שייתכן שיכלה כל החוב בנכייתא זו וכעין משכנתא דסורא ולכן חשיב קצת כמכר, אבל אם משלם לו על השימוש במזומן אין שום היתר.<div>ב. כך מפורש בסימן קסו, והטעם משום שאין זה דומה למכר כלל. ולכן אם נתן לו משכון באמצע תקופת ההלוואה צריך לעשות קנין. (ט""ז קעב)</div><div>ג. לדעת הסמ""ע צריך להתנות כן בשעת ההלוואה, ולדעת הט""ז מספיק שיתנו כן לפני השימוש. אבל אם השתמש בלי שסיכמו מראש צריך לשלם מחיר מלא, כי החוב לא נהפך לשכירות בלי הסכמת שניהם.</div><div><br></div>"	ריבית הלכה למעשה פרק חדש על משכון, סעיפים ז-י		ברית_פנחס משכנתא ריבית
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	במשכנתא שהלווה או המלווה יכולים לבטלה בכל עת, האם מותר למלווה לאכול פירות?	"אם הלווה יכול לבטל - מותר.<div>אם המלווה יכול לבטל- לדעת השו""ע אסור, לדעת הרמ""א מותר.</div><br><u><b>טעם הדין:</b></u><br>מה שהלווה יכול לבטל אין זה חסרון כלל, כי משכנתא מותרת לפי תנאי ההיתר גם באתרא דמסלקי. אבל מה שהמלווה יכול לבטל, לדעת המתירים רק במשכנתא דסורא אין להתיר בזה משום שחלק מתנאי משכנתא דסורא שהמלווה לא יוכל לחזור בו, אבל לפי המתירים במשכנתא בנכייתא מותר גם בזה."	ריבית הלכה למעשה פרק חדש על משכון, סעיף יא		ברית_פנחס_מצוייר משכנתא ריבית
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מי שהילווה וקיבל משכון שמיועד להוצאה כגון דולרים או דבר מאכל, האם הוא צריך לשלם על השימוש במשכון?	אסור לו לשלם.<br><u><b>טעם הדין:</b></u><br>במקרה כזה השימוש מוגדר כהלוואה ולא כשכירות, והתורה אסרה ליטול שכר על הלוואה.	ריבית ברורה יט, כג		ברית_פנחס_מצוייר משכנתא ריבית
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מי שנתן משכון לחברו וכעת הוא מעוניין למכרו, האם מותר לו למכרו למלווה?	"המלווה קודם לכולם.<br><u><b>טעם הדין:</b></u><br>כך ההלכה שהממשכן דוחה אף את ה""בר מצרא"", ואע""פ שהלבוש טען שבמקרה כזה זה ייחשב כריבית, כבר דחה הט""ז דבריו שהנאה זו היא באה ממילא למלווה, וכמו שלא נאסור כל הלוואה על משכון משום פרוטה דרב יוסף."	"ט""ז קעב, י"		משכנתא סימן_קעב ריבית
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר ללווה להתחייב למכור למלווה שדה גם אם לא ירצה הלווה למכור את שדהו כלל?	"אסור.<br><u><b>טעם הדין:</b></u><br>החוו""ד (קסט, לד) מחלק שאין זה דומה להתחייבות שאם תמכרנה לא תמכרנה אלא לי, מפני ששם הוא רוצה למכור אלא שמתחייב למכור דווקא לזה, אבל אם אינו רוצה למכור כלל את שדהו ומוכר בעל כרחו זו ריבית."	ריבית הלכה למעשה פרק חדש על משכון, סעיף מד		משכנתא סימן_קעב ריבית
