#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם הדין דלא ישחה יותר מדאי נאמר 1) בין להש&quot;ץ בין להציבור, 2) בין במודים בין בשאר ברכות?	"1) הירושלמי משמע דדוקא הש&quot;ץ צריך להקפיד שלא לשחות יותר מדאי (וכ&quot;כ הטור), אבל הרמב&quot;ם סבר דה&quot;ה הציבור א&quot;נ סבר דיש מח&#x27; בהירושלמי אי קאי על הש&quot;ץ או על הציבור, והט&quot;ז (ס&quot;ק א&#x27;) יישב הירושלמי דבא להראות שהיא עבירה גדולה כ&quot;כ עד שהעבירו הש&quot;ץ מחמתו, וממילא כל אדם צריך ליזהר שלא ישחה יותר מדאי, וכן פסק המ&quot;ב (ס&quot;ק א&#x27;) דבין הש&quot;ץ בין הציבור צריכים ליזהר 2) המהר&quot;י אבוהב וב&quot;ח סברו דדוקא במודים אמרינן דלא ישחה יותר מדאי דאין כורעין אלא שלא יהא נראה ככופר, אבל מתוס&#x27; (ברכות י&quot;ב ע&quot;ב) ושאר ראשונים מבואר דה&quot;ה בכל הכריעות, וביאר הט&quot;ז (ס&quot;ק א&#x27;) דנקט מודים משום דהיא עיקר הכריעה שהיא נזכרת בירושלמי בפירוש בתיבת מודים, וכן פסק המג&quot;א (ס&quot;ק א&#x27;) והמ&quot;ב (ס&quot;ק ב&#x27;)."	סימן קכז סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם צריך הש&quot;ץ להמתין להציבור לומר מודים דרבנן עד שיתחיל לומר מודים?	"א&quot;צ להמתין, אבל צריך לומר מודים בקול כדי שישמעו לכל הפחות עשרה סביבו (מ&quot;ב ס&quot;ק ג&#x27;, מ&quot;ב לעיל סי&#x27; קכ&quot;ד ס&quot;ק מ&quot;א) {וצ&quot;ב קצת דהעם צריכים לשמוע אל חזרת הש&quot;ץ}, וביאר האבודרהם דיכול לעשות שליח להבקשות אבל אינו יכול לעשות שליח להודאה (מ&quot;ב דרשו) [והחזו&quot;א (ארחות רבינו ח&quot;ג עמ&#x27; רי&quot;א) סבר שהש&quot;ץ ימתין אחר תיבות לעולם ועד עד שהציבור יגמרו מודים (מ&quot;ב דרשו)]"	סימן קכז סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	למה היא נקראת מודים דרבנן?	לפי שהוא תיקון הרבה חכמים (ב&quot;י בשם מצאתי כתוב)	סימן קכז סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כיצד חותמים מודים דרבנן?	"הירושלמי חותם בא&quot;י קל ההודאות [וביאר הרשב&quot;א שעשאוה כסמוכה לעבודה א&quot;נ הוי כברכה שחותמת ולא פותחת אע&quot;פ שאינה סמוכה לחברתה {כגון אלקי נשמה} (ב&quot;י)] וכ&quot;כ הרא&quot;ש והטור והגר&quot;א (ס&quot;ק ב&#x27;), אבל הרמב&quot;ם ורבינו יונה סברי דהבבלי סבר דאין לחתום, והכריע המחבר דיחתום בלא שם, וכן נהגו העולם (מ&quot;ב ס&quot;ק ד&#x27;) [ואע&quot;פ שהרמ&#x27;&#x27;א בדרכ&quot;מ כתב כהרא&quot;ש, משמע שחזר בו כשכתב ההגהות הרמ&quot;א על השו&quot;ע] {ומכאן משמע דמי שנמצא באמצע על המחיה או אשר יצר, ונולד בו ספק אם כבר אמרו, יש לו לחתום בלא שם דמכאן משמע דיוצא מדינא אפי&#x27; בלא שם}"	סימן קכז סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	באיזה מקומות שוחין במודים דרבנן?	"1) ר&#x27; זעירא בירושלמי משמע דוקא בתחילת מודים (וכ&quot;כ הב&quot;י מעיקר הדין)&lt;br&gt;2) זעירא בירושלמי סבר דצריך לשחות גם בסוף (וכ&quot;כ הרשב&quot;א בשם הראב&quot;ד, וכן כתב הב&quot;י דטוב להחמיר, וכ&quot;כ הב&quot;ח, וכן נהג החזו&quot;א והסטייפלר)&lt;br&gt;3) צריך לשחות לכל המודים (תרוה&quot;ד, רמ&quot;א, מג&quot;א ס&quot;ק ב&#x27;) [ודלא כהגר&quot;א (ביה&quot;ל ד&quot;ה הכל)]&lt;br&gt;4) צריך לזקוף מעט באמצע [והוי כמו פשרה בין התרוה&quot;ד והראב&quot;ד] (ב&quot;ח בשם מהרש&quot;ל, חיי&quot;א, ביה&quot;ל ד&quot;ה ויש)"	סימן קכז סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"באר התיבות &quot;על שאנו מודים לך&quot;.&lt;br&gt;1) רש&quot;י פי&#x27; על שנתת בלבנו להיות מודים לך&lt;br&gt;2) הב&quot;י פי&#x27; לפי שאנו מודים לך ונשמעים לעבודתך תחיינו ותחוננו וכו&#x27;&lt;br&gt;3) תוס&#x27; בשם הערוך פי&#x27; מלבד מה שאנו מודים על מה שאומר הש&quot;ץ ועונים אמן אחריו&lt;br&gt;4) הארחות חיים גורס &quot;עד שאנו מודים לך&quot; ופי&#x27; בעוד שאנו בחיים ויכולים להודות לך&lt;br&gt;5) הצפנת פענח (למהרי&quot;ט, פרשת צו) פי&#x27; דאנו מודים לך על מה שאנו יכולים ליתן לך הודאה"		סימן קכז סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"האם יכול לענות אמן לברכת הש&quot;ץ הטור שמך וכו&#x27; כשהוא באמצע מודים דרבנן?"	"כן, ואפי&#x27; אם הוא נוהג לחתום בשם (שלמת חיים סי&#x27; קל&quot;ה, מ&quot;ב דרשו)"	סימן קכז סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה יאמר הש&quot;ץ במקום דליכא כהנים?	"יאמר אלוקינו וכו&#x27; ברכנו בברכה המשולשת וכו&#x27;, ולפי המחבר עד ואני אברכם, אבל המג&quot;א (ס&quot;ק ד&#x27;) כתב עד שלום וכמ&quot;ש הטור בשם רב עמרם גאון, וכן נוהגין (מ&quot;ב ס&quot;ק ט&#x27;) [ובארצינו נוהגין לאומרה בלחש אפי&#x27; בדאיכא כהנים הנושאין כפיהם כגון ביו&quot;ט (מ&quot;ב ס&quot;ק ו&#x27;)]"	סימן קכז סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם יחיד אומר ברכת כהנים?	" הדרכ&quot;מ (ס&quot;ק ג&#x27;) הביא מח&#x27; בדבר זה, ועי&#x27; מש&quot;כ לעיל בסי&#x27; קכ&quot;א סעי&#x27; ג&#x27; דהמג&quot;א כתב דאין למחות ביד המקילין"	סימן קכז סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כיצד עונים לברכת כהנים בדליכא כהנים?	"לא יאמר אמן [דאין עונים אמן אלא כששומעים מפי המברך (ב&quot;י, מ&quot;ב ס&quot;ק י&#x27;)] אלא עונים כן יהי רצון בסוף [וביאר הט&quot;ז (ס&quot;ק ד&#x27;) לפי שאם אין שלום אין כלום], ויש נוהגין לענות כן יהי רצון בין כל פסוק פסוק (מג&quot;א ס&quot;ק ה&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;א) [אבל לא יאמר רק &quot;יהי רצון&quot; אחר הב&#x27; פסוקים ראשונים דאז אין משמעות איזה דבר יהי רצון (ב&quot;ח, מג&quot;א ס&quot;ק ה&#x27;)], והערוה&quot;ש (סעי&#x27; ד&#x27;) הוסיף לענות בזכות אברהם בזכות יצחק בזכות יעקב."	סימן קכז סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו הדקדוקים בברכת כהנים?	"בברכה בפת&quot;ח, כהנים עם קדושיך ר&quot;ל כהנים שהם עם קדושיך [ולא כהנים של עם קדושיך דקיי&quot;ל כהנים שלוחי דרחמנא נינהו] [ואע&quot;פ דיש מח&#x27; אי כהנים איקרי עם (גמ&#x27; יומא ס&quot;ו ע&quot;א, חולין קל&quot;ב) מ&quot;מ עם קדושיך אקרי] (מג&quot;א ס&quot;ק ג&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק ח&#x27;)"	סימן קכז סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כיצד כורעים בברכת כהנים?	"מזוהר (חדש ריש פרשת נשא) משמע כשאומר יברכך ה&#x27; פניו להיכל, וישמרך לימין, יאר ה&#x27; להיכל, פניו אליך ויחנך לשמאל, ליחדו בימין (מג&quot;א ס&quot;ק ג&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק ח&#x27;) {ושמעתי שהגר&quot;מ פיינשטיין פי&#x27; הזוהר לימין ושמאל של השכינה, ודלא כהמ&quot;ב דכתב &quot;שלו&quot;}, והערוה&quot;ש (סעי&#x27; ד&#x27;) סבר דכשאומר יברכך יטה ראשו לימין, וישמרך לשמאל, יאר לימין, ויחונך לשמאל, ישא לימין, וישם לך שמאל, שלום לימין [לסיים בימין להגביר הימין על השמאל]."	סימן קכז סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין אם הש&quot;ץ שכח לומר ברכת כהנים?	"אין מחזירין דהטור הביא שיטות שאין אומרים ברכת כהנים כלל אפי&#x27; בציבור (מ&quot;ב ס&quot;ק ז&#x27;, ביה&quot;ל ד&quot;ה אומר), אבל אם עדיין לא סיים ברכת שלום נראה להביה&quot;ל (שם) דיחזור, אבל מסיים בצ&quot;ע דהמג&quot;א (לעיל סי&#x27; קי&quot;ד ס&quot;ק ד&#x27;) כתב דאם שכח מוריד הטל אין חוזרין אפי&#x27; אם עדיין לא סיים הברכה, אמנם הכה&quot;ח (סי&#x27; קכ&quot;ו ס&quot;ק ט&quot;ו) הביא המאירי דס&quot;ל דחוזרים כל זמן שלא סיים הברכה (פסק&quot;ת אות ג&#x27;)"	סימן קכז סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו הכלל אם אומרים שים שלום או שלום רב במנחה?	"לפי האריז&quot;ל לעולם אומרים שים שלום {וכן הוא בנוסח ספרד} (מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ג) [ואפי&#x27; במעריב], לפי ההגהות מיימוניות כל זמן שיש קריאת התורה אומרים שים שלום שיש בו כי באור פניך נתת לנו תורת חיים {וכן נוהגין בא&quot;י} (רמ&quot;א), ולפי המרדכי אומרים שים שלום כל זמן שיש ברכת כהנים כגון בתענית ציבור [אבל בתענית יחיד, לא (מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ב)] {וכן נוהגין בחו&quot;ל} (רמ&quot;א), וביאר הערוה&quot;ש (סעי&#x27; ד&#x27;) טעם האשכנזים דאין אומרים באור פניך בזמן מנחה ומעריב שהוא שעת דין [אבל מעורר דלפי&quot;ז בשבת ויו&quot;ט ור&quot;ח במנחה ומעריב יהא נכון לומר שים שלום, וכן במנחה ערב שבת ויו&quot;ט]"	סימן קכז סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין בדיעבד אם אמר 1) שים שלום במקום שלום רב 2) שלום רב במקום שים שלום?	1) יוצא, ואם נזכר באמצע לא יחזור {אבל פשוט דאם רק התחיל איזה תיבות ימשיך בשלום רב} 2) יוצא, ואם נזכר קודם שאמר בא&quot;י, אפשר דיחזור לשים שלום (מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ג, ביה&quot;ל ד&quot;ה אבל)	סימן קכז סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה יאמר בשעת ברכת כהנים?	"המג&quot;א (ס&quot;ק ג&#x27;) הביא דטוב לומר אל נא וכו&#x27;, שהוא השם של כ&quot;ב (ומובא לקמן בעטרת זקנים סי&#x27; ק&quot;ל)"	סימן קכז סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו הדברים שהט&quot;ז הביא מהאריז&quot;ל?	"עי&#x27; בט&quot;ז (ס&quot;ק ד&#x27;) דהביא כמה דברים מהאריז&quot;ל, ואלו מקצתם: באנא בכח יאמר כל שורה בנשימה אחת, יאמר וכאן שני כתובים המכחישים זה את זה, צריך להסתכל בציצית בכל יום והיא תועלת גדול לנשמה ולא יזדמן חטא על ידו, בפסוק ה&#x27; אחד ושמו אחד יכוין ד&#x27; אותיות הוי&quot;ה, ברוך שם כבוד מלכותו יכוין ד&#x27; אותיות דאדנות, לעולם ועד יכוין לשם בשילוב, ביהא שמיה רבא יכוין לעלם כנגד אצילות, ולעלמי כנגד בריאה, עלמיא כנגד יצירה ועשיה [אכן, בנפש החיים (ש&quot;א פ&quot;כ) איתא דולעלמי כנגד בריאה ויצירה, ועלמיא כנגד עשיה]"	סימן קכז סעיף ב		
