#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	למה אין אומרים הלל בר&quot;ה?	"ספרי חיים וספרי מתים פתוחים לפניו ואתם אומרים שירה (ר&quot;ה ל&quot;ב ע&quot;ב, ערכין י&#x27; ע&quot;ב)"	סימן תקפד סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	הרי כבר אמרנו דאנו בטוחים שנצא זכאים לדין?	"תי&#x27; הט&quot;ז (ס&quot;ק א&#x27;) מ&quot;מ צריך להיות ירא וחרד מאימת הדין וע&quot;י כך נזכה לזכות (מ&quot;ב ס&quot;ק א&#x27;) {ונראה לפרש דאין עושין דברים מנוולים כגון מלבוש שחורים או צפורנים ושערות ארוכות אבל מצד שני אין עושין דברים שמחים ביותר כגון מלבושי יו&quot;ט והלל}, וע&quot;ע מש&quot;כ לעיל בסי&#x27; תקפ&quot;א בשם החכמת שלמה"	סימן תקפד סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה הדין במי שאומר תהלים בכל יום ומתרמי ליה הלל בר&quot;ה?	"מותר כיון שאינו דרך שירה אלא דרך תחנה ובקשה (מג&quot;א ס&quot;ק א&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק ב&#x27;)"	סימן תקפד סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם אומרים אבינו מלכנו חטאנו לפניך?	"הב&quot;י סבר שאין לאומרה דאין אומרים וידוי בר&quot;ה, אבל הרמ&quot;א סבר שנוהגין לאומרה, וביאר המג&quot;א (ס&quot;ק ב&#x27;) בשם הפירוש המחזור דר&quot;ל אבותינו חטאו שעבדו ע&quot;ז ואנו צריכים להתוודות עליהם, ואנו אין לנו מלך אלא אתה ולכן עשה עמנו למען שמך (מ&quot;ב ס&quot;ק ג&#x27;) [והערוה&quot;ש (סעי&#x27; א&#x27;) כתב דאין אומרים א&quot;מ חטאנו לפניך, א&quot;מ כתבנו בספר סליחה, א&quot;מ כי אין בנו מעשים] "	סימן תקפד סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	באיזה אופן מותר לו להזכיר חטאיו?	"כתב המג&quot;א (ס&quot;ק ב&#x27;) שמותר לומר פסוקים שיש בהן הזכרת חטא, וגם הביא בשם השל&quot;ה דמותר שלא בשעת תפילה, וגם מותר אם מפרש חטאיו [שלא יאמר חטאתי סתם אלא יפרש חטאיו בפרטיות] ודוקא בלחש, ועי&#x27; בשע&quot;ת (ס&quot;ק ב&#x27;) שהביא חולקים על המג&quot;א"	סימן תקפד סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מדוע אין אומרים אבינו מלכנו בשבת?	"1) הלבוש כתב מפני שנתקן כנגד הברכות אמצעיות בשמונה עשרה [והקשה עליו המג&quot;א (ס&quot;ק ג&#x27;) לפי&quot;ז במנחה ערב שבת היה ראוי לאומרה]&lt;br&gt;2) הר&quot;ן פי&#x27; מפני שהוא שאילת צרכיו [ולפיכך אין אומרים אותה אפי&#x27; במנחה ערב שבת] (מג&quot;א ס&quot;ק ג&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק ד&#x27;)"	סימן תקפד סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	עד כמה מאריך תפילת שחרית ומוסף בר&quot;ה?	"בחול לכל הפחות עד חצות [ויאריך בפיוטים ולא בניגונים], בשבת לכל היותר עד חצות (מג&quot;א ס&quot;ק ד&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק ה&#x27;)"	סימן תקפד סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מי שנדר שלא לאכול עד אחר זמן יציאה מבית הכנסת, ואחר תפילה דרש חכם לשעה או שתים, האם מותר לו לאכול?	"השבות יעקב (ח&quot;א סי&#x27; כ&quot;ח) הסתפק בדבר וספק נדרים להחמיר ובעי התרה, אכן השע&quot;ת (ס&quot;ק ג&#x27;) נוטה להקל אם אין לו מי שיתירו לו"	סימן תקפד סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מותר לאכול קודם תקיעת שופר?	"כתב השע&quot;ת (ס&quot;ק ג&#x27;) אפי&#x27; טעימה אסור אם לא שקשה לו התענית, ועי&#x27; מש&quot;כ לקמן סי&#x27; תרנ&quot;ב, ועי&#x27; מש&quot;כ לקמן (סי&#x27; תקפ&quot;ט סעי&#x27; ו&#x27;) לענין נשים"	סימן תקפד סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מה אמר האריז&quot;ל בענין בכיה בר&quot;ה ויוה&quot;כ?	"כל מי שאינו בוכה בימים אלו אין נשמתו טובה ושלימה, כל מי שבוכה מעצמו בבכיה גדולה מאליו אותו שעה דיינין ליה בב&quot;ד של מעלה ונפשו מרגשת ובא לו הבכיה מאליו (באה&quot;ט ס&quot;ק ג&#x27;) [והא דכתב המעשה רב (אות רז) דאין לבכות בר&quot;ה היינו כשבא מחמת עצבות ואבלות א&quot;נ היינו כשהביא עצמו לבכי אבל אם בוכה ממילא ניחא (פסק&quot;ת אות ב&#x27; והע&#x27; 15)]"	סימן תקפד סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כיצד אומרים קרע רוע גזר דיננו?	"כתב הט&quot;ז (סי תרכ&quot;ב ס&quot;ק ו&#x27;) שצ&quot;ל רוע גזר בנשימה אחת, וכן קיי&quot;ל, ודלא כהמג&quot;א (ס&quot;ק ג&#x27;) דמשמע דמחבר קרע רוע ומפסיק בין רוע לגזר (פמ&quot;ג א&quot;א ס&quot;ק ג&#x27;, ליקוטי חבר בן חיים, נזירות שמשון, שעה&quot;צ ס&quot;ק ה&#x27;) [ואולי יש טעות הדפוס בהמג&quot;א (ערוה&quot;ש סעי&#x27; ב&#x27;)]"	סימן תקפד סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	כיצד אומרים 1) כלה 2) סלח ומחל?	"1) כ&quot;ף בפת&quot;ח למ&quot;ד בציר&quot;י (מג&quot;א ס&quot;ק ג&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק ג&#x27;) 2) סלח תחילה שהוא קל, ואח&quot;כ מחל החמור (מג&quot;א שם, מ&quot;ב שם), וע&quot;ע שע&quot;ת (ס&quot;ק ב&#x27;) בשם השלמי חגיגה שכתב נוסח אחר"	סימן תקפד סעיף א		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מהו הקריאה בר&quot;ה?	"קורין וה&#x27; פקד את שרה עד פרשת העקידה [שבר&quot;ה נפקדה], וקורין ה&#x27; עליות, ובשבת מפסיקין אחר ביום הגמל את יצחק ואחר באשר הוא שם (מ&quot;ב ס&quot;ק ז&#x27;), ומפטירין בתחילת ספר שמואל"	סימן תקפד סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מי מחויב לקרות לעלייה לתורה?	"כתב הרמ&quot;א שבעל התוקע עולה [דומיא דכהן גדול ביוה&quot;כ (גר&quot;א)], והמג&quot;א (ס&quot;ק ו&#x27;) הביא שבפוזנא נוהגין שאף בעל מוסף עולה, אבל אם נוטלים שכר אינם עולים (פמ&quot;ג א&quot;א ס&quot;ק ו&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק ט&#x27;) [והערוה&quot;ש (סעי&#x27; ג&#x27;) כתב דאנו אין נוהגין כן מפני הכנסות ביהכ&quot;נ]"	סימן תקפד סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"בקריאה דר&quot;ה, מה הדין אם רק קראה ד&#x27; קרואים 1) ועדיין לא אמר קדיש 2) כבר אמר קדיש?"	"1) השערי אפרים סבר שישלים החמישית בפרשת העקידה, והחת&quot;ס (או&quot;ח סי&#x27; קס&quot;ט) סבר שיקרא המפטיר לחמישי דאנן קיי&quot;ל שמפטיר מן המנין (מ&quot;ב ס&quot;ק ח&#x27;) 2) לכו&quot;ע יסמוך על המפטיר (מ&quot;ב שם) [ואם רק קראה ג&#x27; עליות צריך לקרות עוד אחד או שנים ואומר קדיש עוד הפעם (שערי אפרים ש&quot;ח סעי&#x27; ל&quot;ג)]"	סימן תקפד סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"אם קראה פרשת העקידה ביום א&#x27;, מה יעשה 1) אם עדיין לא גמר הקריאה 2) אם גמר הקריאה?"	"1) אם עדיין לא בירך הברכה אחרונה של האחרון, יגלול לפרשת וה&#x27; פקד את שרה 2) יקרא פרשת וה&#x27; פקד את שרה וגם פרשת העקידה ביום ב&#x27; (מ&quot;ב ס&quot;ק ח&#x27;)"	סימן תקפד סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם צריך לקנות עלייה בימים נוראים?	"כתב המטה אפרים ראוי לכל גבר ירא ה&#x27; להשתדל שיהיה לו עליה בימים נוראים ואף במקומות שמוכרים מצות יקנה אותו בדמים כפי יכולתו ואדרבה יש עילוי יותר במצוה שבאה אליו בדמים ממצוה שבאה לו בחנם אין כסף (מ&quot;ב ס&quot;ק ח&#x27;)"	סימן תקפד סעיף ב		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם מביאין ס&quot;ת למי שחבוש בבית האסורים?	"לא, אבל לאדם חשוב מביאין, ועי&#x27; לעיל ס&quot;ס קל&quot;ה"	סימן תקפד סעיף ג		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	מתי מלין בר&quot;ה 1) בחול 2) בשבת 3) כשמלין חוץ מבית הכנסת?	"1) אחר קריאת התורה לפי שהשכינה אצל התורה (רוקח, ב&quot;י) וקודם תקיעת שופר דזהו הסדר ברית אברהם עקידת יצחק (תרוה&quot;ד, ב&quot;י), וגם משום דמילה מצוי יותר משופר (גר&quot;א ס&quot;ק י&quot;ד) {אבל לגבי מוסף אמרינן דמילה מצוי יותר מתפילת מוסף דר&quot;ה, ועי&#x27; מש&quot;כ לקמן סי&#x27; תרכ&quot;א} 2) כיון דליכא תקיעות כתבו הדרכ&quot;מ (ס&quot;ק ה&#x27;) ומג&quot;א (ס&quot;ק ז&#x27;) דמלין אחר אשרי, והשע&quot;ת (ס&quot;ק ד&#x27;) הביא מא&quot;ר (סי&#x27; תקצ&quot;א) דטוב יותר למול קודם אשרי כדי שיהא סמוך לקריאת התורה וכמ&quot;ש הרוקח, וגם כדי שלא יהא הפסק כ&quot;כ בקדיש דקאי על אשרי, והמ&quot;ב (ס&quot;ק י&quot;ב) אינו מכריע ביניהם 3) אם הוא קרוב לבית הכנסת מלין קודם תקיעת שופר, ואם לאו מלין אחר יציאה מבית הכנסת כדי שלא יהיה טרחא דציבורא (כנסת הגדולה, מחה&quot;ש, מטה אפרים, מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;א) [וע&quot;ע בקרית חנה (קובץ מפרשים כת&quot;י) דכתב דהטעם שנוהגין למול בבית הכנסת באמצע התפילה ולא אחרי תפילה כשאר שבתות ויו&quot;ט כדי שלא לאחרה אחר חצות דעד חצות נקרא זריז כמ&quot;ש במנחות (ס&quot;ח ע&quot;א) דהרחוקים מותרים בחדש אחר חצות, והקשה ר&quot;י באק מהי&quot;ת דלא מקרי זריז אחר חצות הרי תפילת מוסף קדים משום תדיר וא&quot;כ אפי&#x27; בר&quot;ה תפילת מוסף קדים ומיד אחר מוסף הוא הזמן לעשות המילה ואפי&#x27; אחר חצות, אלא נראה לר&quot;י באק לפרש באופן אחר דאפי&#x27; בר&quot;ה שחל בשבת שייך הטעם דזכירת עקידת יצחק דהוא יום זכרון תרועה, ועל כן עושין המילה קודם מוסף אפי&#x27; כשחל בשבת]"	סימן תקפד סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם אומרים 1) הפזמון 2) יום ליבשה בשירה חדשה קודם שמ&quot;ע?	"1) אומרים הפזמון [זכור ברית] בחול ולא בשבת (מג&quot;א ס&quot;ק ז&#x27;), אכן בזה&quot;ז אין נוהגין לאומרה (דרכ&quot;מ ס&quot;ק ה&#x27;, א&quot;ר, שעה&quot;צ ס&quot;ק י&quot;ג) 2) אומרים אותה בשבת ולא בחול דבשבת א&quot;צ לסמוך גאולה לתפילה כ&quot;כ וכמ&quot;ש לעיל סי&#x27; קי&quot;א (מג&quot;א ס&quot;ק ז&#x27;, מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ב) {ואין נוהגין כן}"	סימן תקפד סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	האם טוב שהמוהל יהיה בעל התוקע?	"הט&quot;ז (ס&quot;ק ב&#x27;) הביא שהר&quot;ר פייווש מקראקא היה תוקע עם הדם מילה, אבל הדגול מרבבה חולק עליו דיש בו חשש חציצה, אמנם השע&quot;ת (ס&quot;ק ד&#x27;) מיישב הט&quot;ז דאין בו ממשות אלא חזותא בעלמא וגם אינו מתייבש כי מתלכלך ע&quot;י לחלוחית הפה, ומ&quot;מ כתב השע&quot;ת שהמוהל ירחץ פיו וידיו מחמת כבוד הברכה (מ&quot;ב ס&quot;ק י&quot;ב) [והר&quot;ר פייווש בירך בפה מלוכלך בדמים]"	סימן תקפד סעיף ד		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	עיר קטנה שלא היה להם שופר עד אחר מוסף, מתי מלין התינוק?	"כמו שנוהגין בר&quot;ה שחל בשבת (שבות יעקב ח&quot;א סי&#x27; ל&#x27;, שע&quot;ת ס&quot;ק ד&#x27;)"	סימן תקפד סעיף ד		
