#separator:tab
#html:true
#notetype column:1
#tags column:5
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"נא. מעיקרא תקנו לבתולה בת כהן ארבע מאות זוז ולאלמנה בת כהן מנה. אלו שתי תקנות נתקנו אח""כ לאלמנה בת כהן ומדוע נתקנו?<br>"	"כיון דחזו דמזלזלי באלמנות תקנו להן מאתיים. רש""י פירש שהזלזול היה שהיו קלות בעיניהם להוציאן מפני שכתובתן מועטת וכהנים חשיבי טפי וגנאי להם גירושי בנותיהם יותר מישראל. ור""י פירש (בתוד""ה כיון) שמקצת בני אדם היו נמנעים מלנושאן לפי שהיו קלות בעיניהם שאין לה כתובה אלא רביע ממה שיש לבתולה.<br>כיון שראו שפורשים מהן שאמרו עד שנישא אלמנת כהנים נלך ונתחתן עם בתולה בת ישראל החזירום למנה. והתוס' לשיטתם פירשו שהיו פורשים מהן לגמרי והיו קופצים רק על בתולות ישראל ולכן החזירום למנה."	כתובות יב. - יב: ותוס'		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	נב. מה הדין 1) במנה לי בידך והלה אומר איני יודע אם פרעתיך 2) במנה לי בידך והלה אומר איני יודע אם הלויתני 3) ניזק אומר ברי ומזיק אומר שמא? 	"1) כתבו התוס' (ד""ה מנה) דתנן בהגוזל בתרא דחייב.<br>2) רב יהודה ורב הונא אמרי חייב, ברי ושמא ברי עדיף. וכתבו התוס' (ד""ה רב הונא) דהברי טוב והשמא גרוע דהוה ליה לידע אם חייב אם לאו. רב נחמן ורבי יוחנן אמרי פטור, אוקי ממונא בחזקת מריה. וכתב רש""י שמ""מ משביעים אותו שבועת היסת שכן הוא כדבריו.<br>3) כתבו התוס' (שם) שלכו""ע פטור, באופן שהברי גרוע ושמא טוב דלפי שהמזיק לא היה שם טוען הניזק ברי, ושמא דמזיק טוב דלא הוה ליה למידע."	כתובות יב: ותוס'		
תת - שאלה רגילה - (לשימוש המאגר)	"נג.<br>כיצד רב נחמן דאמר אוקי ממונא בחזקת מריה יכול לסבור כר""ג שאמר שהנושא את האשה ולא מצא לה בתולים נאמנת לומר<br>שנאנסה תחתיו, ומדוע מסתבר שסובר כמותו? "	"שבנושא את האשה נאמנת כיון שיש לה מיגו שיכלה לטעון שהיא מוכת עץ ולא תפסל לכהונה א""נ משום שנעמידה אחזקתה ובתולה נולדה ורק כעת אחר האירוסין נאנסה, אבל למלוה אין מיגו ואין חזקה. ומסתבר שר""נ סובר כר""ג, דאל""כ תהיה סתירה בהלכה דקי""ל הלכתא כר""נ בדיני, ורב יהודה אמר שמואל אמר דהלכה כר""ג."	כתובות יב: - יג.		
